EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social
Hola i benvinguts a aquesta lliçó.
És part de la unitat 4. La professió.
Element 2. Habilitats interpersonals.
Em dic Tatjana Knapp i parlaré sobre comunicació amb usuaris finals,
sobretot en el procés de validació.
Vam discutir el procés de validació a la unitat 2,
explicant-lo com un procés per valorar si el contingut és fàcil de comprendre.
El procés ha d'incloure usuaris de llenguatge fàcil de comprendre (LFC)
i sovint es considera una part crucial del procés de publicar LFC.
Una part crucial del procés de validació és la comunicació.
La comunicació és clau per a una bona validació.
En aquesta lliçó discutim les "regles" bàsiques
per a una bona comunicació amb validadors i usuaris finals
i donem consells per formular preguntes eficients
i rebre respostes útils.
Ens basem en experiència pràctica i crítica literària.
Haramija i Knapp van definir 15 ''regles d'or'' o consells
per comunicar-se amb usuaris finals i validadors.
La primera regla és mostrar respecte.
No hem de parlar amb usuaris finals i validadors adults
igual que parlaríem amb nens.
En segon lloc, donar prou temps.
Entendre i processar el missatge per donar feedback implica temps.
A vegades ens sembla que algú respon de cop,
però quan reflexionem ens adonem que està fent una pregunta
a la resposta que demanàvem abans.
En tercer lloc, recorda parlar de manera lenta i clara.
Si és possible, busca un lloc tranquil per a les sessions de validació.
Intenta eliminar possibles interferències.
A vegades pot ajudar que el validador o validadors coneguin el lloc
i s'hi trobin a gust.
Un validador pot anar acompanyat per una persona de suport o ajudant,
però recorda adreçar-te sempre al validador directament.
Centra't en ell i intenta mantenir-hi contacte visual si pots.
Sempre és bo comprovar
si el validador utilitza comunicadors, carpetes amb pictogrames
o altres dispositius tecnològics.
La comunicació augmentativa o alternativa poden ser molt útils.
Si la persona no les fa servir i hi treballem molt de temps,
pot ser bo parlar-li dels beneficis de les ajudes de comunicació.
Intenta trobar mètodes i eines que funcionin.
Recorda que la gent entén més del que sembla.
Una manca de feedback no sempre prové d'una comprensió pobra.
El validador pot tenir dificultats expressant el feedback.
Centra't en les habilitats dels validadors
i intenta donar-los feedback positiu.
Recorda utilitzar llenguatge senzill i frases curtes.
Si no entens el missatge que l'usuari o validador vol transmetre,
sigues honest i admet-ho.
Creu-me, la majoria de gent se n'adona si fingeixes entendre-ho.
Assegura't també que l'usuari final o validador t'entén a tu.
No facis preguntes com: "Ho entens o no ho entens?"
És molt probable que la persona respongui que sí tot i no entendre-ho.
Una mica més endavant suggerim quines preguntes fer.
Quan algú no t'entengui, intenta reformular el missatge o pregunta.
Gairebé sempre va bé fer servir exemples de la vida real.
Repetir i resumir la informació important sempre és útil.
I, en darrer lloc,
tant si treballes amb un grup o amb una sola persona,
has d'assegurar la confidencialitat.
Els materials que es fan servir a vegades animen els validadors
a compartir informació personal i diverses històries.
Has d'assegurar que aquesta informació roman confidencial.
Ara passem al tipus de preguntes
que es fan als validadors durant el procés de validació.
Algunes preguntes són útils
i donen lloc a productes de qualitat,
mentre que d'altres no i són només una formalitat.
Des de l'experiència,
les preguntes útils són específiques
i tenen relació amb el text o imatge que es valida.
Hi ha les cinc grans preguntes:
qui, què, quan, a on i per què.
Alguns exemples d'aquestes preguntes són:
Per què va caure el gat de la prestatgeria?
Què veus en aquesta imatge?
Per posar algun exemple útil més, podem preguntar:
Quants cotxes té el cap?
Quan va néixer la dona?
Qui és el fill de l'home gran?
En quin país o a on es troba París?
Les preguntes que no ajuden al procés de validació
són principalment les que es responen amb un simple sí o no
o les que fan triar al validador l'opció preferida.
Per exemple, hauries d'evitar preguntes com:
Has entès què diu el text?
La il·lustració és clara i adequada?
Creus que el text està ben escrit?
Prefereixes A o B?
El text està escrit en LFC?
Aquestes preguntes poden donar confirmacions errònies
i no asseguren la qualitat del producte final validat.
Acabem la lliçó amb consells addicionals que poden ser útils.
Recorda fer les preguntes d'una en una als validadors.
Treballa pas a pas i comprova a fons la comprensió.
No acumulis o combinis preguntes.
Escolta atentament els validadors i dona'ls feedback.
Deixa clar sempre que el procés de validació
no és per posar a prova el validador, sinó al contrari.
El validador posa a prova el material.
És possible que vulguis que el validador llegeixi el text o una paraula.
Algunes paraules són fàcils d'entendre, però difícils de llegir.
Als validadors els pot costar llegir-les.
Si pots, opta per sinònims fàcils de llegir.
Sentint el text en veu alta pots descobrir altres dificultats,
com massa paraules en una frase o paraules redundants.
El nostre últim consell és mirar altres unitats amb més lliçons i mostres
i així saber més sobre el procés de validació i la comunicació.
Així acaba la nostra lliçó.
Si teniu preguntes o comentaris sobre el contingut,
contacteu amb mi per correu.
L'adreça de correu és tatjana@risa.si.
El projecte EASIT ha rebut fons
de la Comissió Europea,
dins del programa Erasmus+ d'Associacions Estratègiques
de l'Educació superior,
conveni de subvenció 2018-1-ES01-KA203-05275.
El suport de la Comissió Europea en la producció d'aquest material
no implica que n'aprovi els continguts,
els quals només reflecteixen la visió dels autors.
La Comissió no es fa responsable
de qualsevol ús que es faci de la informació que conté.
Aquest material té una llicència Creative Commons,
llicència internacional de Reconeixement-CompartirIgual 4.0.
Socis del projecte EASIT:
Universitat Autònoma de Barcelona,
Università degli Studi di Trieste,
Universidade de Vigo,
Stiftung Universität Hildesheim,
SDI München,
Dyslexiförbundet,
Radiotelevisija Slovenija,
Zavod Risa.
EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social