EASIT, utbildning i tillgänglig information.
Enhet 3c. Begriplig och audiovisuell journalistik.
Element 1. Vad är begriplig audiovisuell journalistik?
Användarnas åsikter om audiovisuell journalistik.
Denna video innehåller en intervju med Anna Hammarlund.
Vi talar om audiovisuellt innehåll och audiovisuella nyheter.
Vad gör det lätt att använda och förstå?
Anna fick stöd av sina föräldrar under intervjun.
Intervjuaren är Ester Hedberg från Dyslexiförbundet.
(Anna) Hej, jag heter Anna. Jag är 53 år.
Jag bor hos mamma och pappa för tillfället, för pandemin.
(Jenny) Jag heter Jenny Hammarlund. Jag är mamma till Anna.
Jag är 78 år gammal.
Just nu bor Anna hos oss för pandemin. Jag håller med vad Anna säger.
(Ester) Anna, brukar du titta på TV och lyssna på radio?
(Anna) Ja, det gör jag jämt.
(Ester) Vilken typ av program föredrar du?
(Anna) Oj.
P3, jämt. Jag älskar P3. Vet inte varför men jag tycker om det.
Jag lyssnar mest på P3.
Där tar de tydliga saker.
Det har med "Morgonpasset" att göra. Jag tycker om när de har lite roligt.
Sedan lyssnar jag på "P3 Dokumentär" ibland.
Och sent på måndagkvällar lyssnar jag på "Jacks spökhistorier".
Berättelser på kvällar på radio. Det är det bästa man kan lyssna på.
Så är det musik till.
Det kan man sova till. Det är det bästa man kan göra.
(Ester) Brukar du titta på nyheter? (Anna) Litegrann, åt det hållet.
(Ester) När du tittar på TV eller lyssnar på radio.
Händer det att du tycker att det är svårt att förstå?
(Anna) Vissa ord. Vissa.
(Ester) Vad är det som är svårt?
(Anna) Tråkigt och tjatigt. Om Donald Trump hela tiden.
Kan de inte försöka lägga till något annat än Donald Trump?
Jag vill helst att de pratar om när vi ska få vaccineras.
Inte om corona. Jag är less på detta coronavirus.
(Ester) Det kan vara svårt om ett ämne är tråkigt?
(Anna) Det är tråkigt och vissa ord vet jag inte vad det är.
Vill titta på annat än massa nyheter.
Lite nyheter gå bra. Då ska det vara tydligt vad de säger.
De hoppar över vissa ord Jag vet inte vad de håller på med.
De är så konstiga ibland.
(Ester) "Nyheter på lätt svenska"på TV och "Klarspråk" på radio-
-tycker du att språket de använder är lätt att förstå?
(Anna) Ja, lite åt det hållet.
(Ester) Skulle du vilja att fler radio- och TV program-
-pratade på det sättet?
(Anna) Ja, det tycker jag.
(Jenny) Anna lyssnade på TV, på "Nyheter på lätt svenska".
Då tyckte du Anna att det var väldigt bra.
Det var lugnt...
(Anna) Ja, det var lättare där.
(Jenny) Det var lugnt och sansat, med enklare ord.
(Jenny) Tror du förstod nästan allt? (Anna) Ja, det gjorde jag.
(Jenny) När vi lyssnade på det klockan kvart över fem på TV.
(Anna)Ja, det är bättre.
(Jenny) Så är det.
(Ester) Problemet Jenny pratade om förut, om att hitta programmen.
Det är inte så lätt alltid att veta när de går.
(Anna) Ja, att hitta är svårt. Jag klarar inte det, det är knepigt.
(Ester) Då måste du få hjälp av någon annan att hitta programmet?
(Anna) Just det.
(Ester) Jenny, du berättade att det är svårt att hitta?
(Jenny) Ja, nu bor Anna hos oss. Vi försöker hjälpa henne att hitta.
Varje morgon frågar du, Anna.
(Anna) Ja, jag gör det.
(Jenny) "Vad blir det på TV idag?" och så.
Då tittar vi i TV-tablån i Dagens Nyheter.
Vi ser inte när sakerna är. För det är väldigt svårt att hitta.
När är det? Och vilka saker är syntolkade?
Det är dåligt informativt om de här speciella sakerna.
Sedan ett annat problem som jag ser.
Anna är väldigt stor användare av P3.
Då är det svårt att plötsligt gå över till P1 på radion.
För att hitta programmet. Och att hålla tiden.
Sedan är det 5 minuter, en kort snutt på P1 under kvällen-
-som Anna inte lyssnar på.
Då måste vi runtomkring henne ställa in en klocka.
Och säga att "Nu är det dags att lyssna på 5 minuter nyheter".
Det är inte värdigt att det är så kort tid.
Det känns lite jobbigt.
Nu när hon bor hemma så hjälper vi henne.
Men personalen på hennes boende skulle aldrig tänka sig-
-att ha koll på 5 minuters nyheter på radio på P1, tror jag.
(Ester) Om du ska säga till en person som utbildar sig-
-för att jobba med TV och radio.
Vad ska journalisten lära sig och hur ska den jobba-
-för att det ska bli lätt för dig att förstå?
(Jenny) Lätta ord.
(Anna) Ja, just det.
Men så blir det ju...
Det är lite krångligt. Jag vet inte.
(Jenny) Tänk på Henrik.
(Anna) Henrik då, kan det inte vara han? Han är bättre och det funkar.
(Ester) Vad gör Henrik?
Han pratar långsamt om naturen. I ett program jag lyssnar på ibland.
Han är mycket tydlig att förstå. Och talar om allting.
Han kan ta nyheter också.
De "Sju kontinenterna" som jag lyssnat på.
Där kan jag säga att det är långsammare och tydligare.
Han förklarar varje detalj. Allt vad gäller djur och grejer.
Det är det bästa. Det lyssnar jag på.
Jag kan koncentrera mig och höra allt han säger.
Det är det bästa jag kan lyssna på.
(Jenny) Vi kollar förstås om det finns naturprogram.
Så att Anna kan få se.
(Jenny) Det finns också "Veterinärerna". (Anna) Ja, det är också roligt.
(Jenny) Det är ett veterinärprogram. Det är inte Henrik.
Men det handlar också om att man berättar vad man gör med djuren.
I en del program som syntolkas kan det bli för mycket prat.
Därför är det bra om journalisten som intervjuar-
-eller den som är på en klinik, att den pratar istället.
Att de säger orden, "nu är hunden..." eller hundens namn.
Istället för att syntolken berättar det.
Att journalisten syntolkar på plats.
Man berättar, men behöver inte lägga till så mycket.
(Ester) Det räcker att beskriva lite vad som händer i bild?
(Jenny) Man beskriver. Jag tror det är bra för alla.
Även gruppen som har svårigheter att förstå.
Man mår bättre när det är prat i den naturliga situationen.
(Hasse)Jag heter Hasse Hammarlund. Jag är Annas pappa.
Jag är 78 år gammal.
Just nu bor Anna och vi ihop, under pandemin.
(Ester) Hasse, du hade tankar om vad som kan göra journalistik-
-på radio och TV lättare att förstå.
Du pratade om naturligt omgivningsljud.
Kan du förklara hur du menade?
(Hasse) Jag har funderat en del. Jag är gammal ljudtekniker.
Om man är synskadad så använder man hörseln.
Det innebär att en del av förståelsen av omvärlden-
-kommer via de naturliga ljuden.
Det innebär att program med naturliga ljud i bakgrunden-
-ger en tydligare bild av vad det är jag ser.
Det bidrar till syntolkningen-
-om man försöker använda naturliga bakgrundsljud.
Framför allt gäller det film.
Där man har som tradition att lägga på musik för stämningen.
Men det förtar av ljudbilden som ska användas för att öka förståelse.
(Ester) Kan du ge några exempel på naturliga ljudbilder?
(Hasse) Vi har sett att naturprogram har tendens att låta naturen tala-
-genom den egna naturbilden.
Man låter bakgrundsljuden vara med som en del av beskrivningen.
På något vis ger naturprogram...
Då verkar det logiskt att man hör fåglarna kvittra, inte musik.
Om man inte ser då ökar förståelsen av vad vi ser,
Jo, det är fåglar som kvittrar. Och jag hör en bil i bakgrunden.
Det är en del av förståelsen.
(Ester) Hur skulle man använda det i nyhetsjournalistik?
(Hasse) Jag tror att journalister och de som spelar in får tänka på-
-att de får en förklarande och naturlig ljudbild.
Så ta gärna med bakgrundsljud som kan vara tydliga för förståelsen.
Denna film förbereddes av Ester Hedberg, från Dyslexiförbundet.
Den är producerad av Ester Hedberg och Rio Hellgren från Dyslexiförbundet.
EASIT-projektet är finansierat av Europeiska Kommissionen-
–genom programmet Erasmus+ Strategiska partnerskap för högre utbildning,-
bidragsavtal 2018-1-ES01-KA203-05275.
Europeiska Kommissionens stöd för produktionen av denna publikation–
–innebär inte ett stöd för innehållet, som endast reflekterar–
–författarnas åsikter och Kommissionen kan ej hållas ansvarig–
–för någon användning av informationen som finns där i.
Detta verk är licensierat genom Creative Commons Attribution–
–ShareAlike 4.0 International License.
EASIT-projektets samarbetspartners: Universitetet UAB i Barcelona,
Triestes universitet,
Vigo Universitet, Hildesheims universitet,
Universitetet SDI i München, Dyslexiförbundet,
Sloveniens Public Service RTV och RISA Institutet, Slovenien
EASIT, Utbildning i tillgänglighet för social inkludering.