EASIT, Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social.
Crear contingut en llenguatge fàcil de comprendre.
Unitat 2. Llenguatge fàcil de comprendre (LFC).
Element 3: Processos.
Vídeo: Crear contingut en LFC.
Soc Christiane Maaß de la Universitat de Hildesheim.
En aquest vídeo,
parlaré sobre els processos
de crear contingut en llenguatge fàcil de comprendre
i em centraré en el llenguatge fàcil i el llenguatge planer.
Posaré exemples de textos
que s'han creat directament en llenguatge fàcil de comprendre.
Al projecte EASIT, diferenciem
entre crear contingut des de zero
i adaptar o traduir contingut a llenguatge fàcil o planer.
La diferència principal entre crear i adaptar o traduir
és si tenim un text o uns materials originals
dels quals partim per crear el contingut en LFC.
Si escrivim directament en llenguatge fàcil o planer,
ens trobem al terreny de la creació de continguts.
Si tenim un text o uns materials que traduïm o adaptem
al llenguatge fàcil de comprendre,
som al món de l'adaptació o traducció de continguts.
La diferència pot semblar banal,
però l'enfocament és diferent en cadascun dels dos casos.
Si consultem les normes del llenguatge fàcil de comprendre,
sobretot les del llenguatge fàcil,
es posa l'accent a traduir al llenguatge fàcil de comprendre.
La majoria de normatives se centren a traduir a l'LFC
i no a crear continguts des de zero.
Tanmateix, els trets lingüístics i organitzatius
del llenguatge fàcil de comprendre són iguals en les dues pràctiques.
El producte dels dos processos
és contingut perceptible i comprensible
per als grups meta respectius i s'adapta a les seves necessitats.
Al vídeo de la Unitat 2, Llenguatge fàcil de comprendre,
Element 2: Legislació, estàndards i directrius,
podeu trobar més informació
sobre les normes del llenguatge fàcil i del llenguatge planer.
A l'hora de crear continguts en llenguatge fàcil de comprendre,
aquests elements són molt importants per als autors:
El coneixement sobre els grups meta,
el coneixement sobre la situació meta,
la formació en llenguatge fàcil de comprendre
i les competències transversals.
El coneixement sobre els grups meta i les seves necessitats comunicatives.
Basant-se en aquesta informació, els creadors del text decideixen
si han de fer servir llenguatge fàcil o planer.
Prenen decisions sobre els formats d'aplicació,
l'edició dels continguts, etcètera.
El coneixement sobre la situació meta.
La situació meta en què es farà servir el contingut
té una gran importància.
Els creadors del text han de valorar si el públic pot recuperar
el contingut en aquesta situació.
És molt important
tenir present una situació comunicativa funcional.
La formació en llenguatge fàcil de comprendre.
Cal que els autors i creadors de textos
no només coneguin les normes del llenguatge fàcil i planer,
sinó que s'hagin format a implementar-les.
Els autors de textos en llenguatge planer solen ser experts
en els seus camps respectius,
però no estan formats per fer servir LFC en els seus textos.
Això pot fer que els continguts
no siguin prou comprensibles per als grups meta.
Per tant, cal una formació especial en LFC per als autors.
Les competències transversals.
Els autors o creadors de textos han de conèixer
les necessitats comunicatives dels grups meta
i adaptar-hi el contingut.
Han de ser professionals durant tot el procés de creació.
Integrar l'LFC des del començament
obre una gamma de possibilitats
molt més àmplia que traduir a LFC.
Això passa especialment
si, durant la producció del material original,
no s'ha tingut en compte la traducció a llenguatge fàcil o planer.
Crear textos en LFC des del començament
dona més flexibilitat als autors a l'hora de planificar-los.
Els trets lingüístics i organitzatius que calen per augmentar
la perceptibilitat i comprensibilitat per als usuaris finals
es poden tenir en compte durant l'etapa de producció.
A la nostra publicació de 2020, assenyalem
que passa el mateix en la traducció audiovisual:
els guions es poden escriure
en llenguatge fàcil o planer directament
o es pot afegir un component
en llenguatge fàcil o llenguatge planer més endavant,
la qual cosa deixa menys marge d'actuació.
Si el material original ja està en llenguatge fàcil o planer,
és més fàcil traduir-lo o adaptar-lo a altres llengües
o altres modalitats de comunicació accessible.
Això afecta, per exemple, als subtítols,
el doblatge o l'audiodescripció en llenguatge fàcil o planer.
Si la integració dels serveis d'accessibilitat,
com una versió en llenguatge fàcil de comprendre,
ja s'ha tingut en compte durant la fase de producció,
és probable que el resultat sigui un producte
molt perceptible i accessible.
També fem referència al concepte de "cinematografia accessible",
proposat pel Dr. Pablo Romero Fresco de la Universidade de Vigo,
que també forma part del consorci EASIT.
Un exemple de contingut creat directament en LFC
és la pàgina d'inici del web del projecte EASIT.
Si us interessa, la podeu visitar i llegir-ne els textos.
Es van escriure directament en llenguatge fàcil
i després es van traduir a les diferents llengües del projecte.
En aquesta diapositiva podeu veure una captura de pantalla del web.
La captura mostra que no només hi ha text escrit,
sinó que també hi ha un lector de pantalla integrat
i es disposa de l'àudio del text.
L'accessibilitat d'aquesta pàgina es va planificar des de l'inici
i per això vam tenir més flexibilitat en el procés de planificació.
Amb aquesta diapositiva acabem la presentació.
En un altre vídeo,
ens centrarem en el procés de traducció a LFC.
Aquest vídeo l'han preparat Sergio Hernández
i Christiane Maaß de la Universitat de Hildesheim.
Podeu contactar amb nosaltres a easit@uni-hildesheim.de.
El projecte EASIT ha rebut fons de la Comissió Europea,
dins del programa Erasmus+ d'Associacions Estratègiques
de l'Educació superior,
conveni de subvenció 2018-1-ES01-KA203-05275.
El suport de la Comissió Europea en la producció d'aquest material
no implica que n'aprovi els continguts,
els quals només reflecteixen la visió dels autors.
La Comissió no es fa responsable
de cap ús que es faci de la informació que conté.
Aquest material té una llicència Creative Commons,
llicència internacional Reconeixement-CompartirIgual 4.0.
Socis del projecte EASIT:
Universitat Autònoma de Barcelona,
Università degli Studi di Trieste,
Universidade de Vigo,
Stiftung Universität Hildesheim,
SDI München,
Dyslexiförbundet,
Radiotelevisija Slovenija,
Zavod Risa.
EASIT, Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social.