EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social
Unitat 2. Llenguatge fàcil de comprendre (LFC).
Element 2. Legislació, estàndards i pautes.
Video: Llenguatge fàcil de comprendre a Itàlia:
panorama general.
Soc Elisa Perego, de la Università degli Studi di Trieste.
En aquesta presentació us explicaré les fases clau
de l'LFC a Itàlia.
Els llenguatges planer i de lectura fàcil no es coneixen,
ni estan establerts ni aplicats per igual als països de la UE.
És el cas d'Itàlia també.
Malgrat les mesures en vigor, encara queda molt de recorregut per fer
i no se simplifica de manera uniforme a tots els sectors.
La recerca en aquest camp és irregular, però creix.
Aquesta manca d'uniformitat es veu reflectida
en la manera en què els llenguatges planer i de lectura fàcil,
que se centren en l'usuari,
s'anomenen en italià.
En italià hi ha diversos noms,
lingua o linguaggio facile da leggere e da capire,
que vol dir 'llenguatge fàcil de comprendre i de llegir',
per 'llenguatge de lectura fàcil'.
A vegades també s'utilitzen expressions més curtes, com ara:
lingua facile, lingua facile da leggere,
lingua facile da capire,
lingua semplice, linguaggio semplice.
D'altra banda, utilitzem tant el préstec plain language
com l'expressió semplificazione linguistica,
'simplificació lingüística', per referir-nos al llenguatge planer.
'Claredat' és un altre concepte que s'utilitza sovint,
com ara linguaggio chiaro e semplice,
'llenguatge clar i simple'.
El debat més intens sobre la necessitat
d'una escriptura clara i efectiva no va arribar a Itàlia fins als anys 90,
però val la pena mencionar fets previs.
El 1965, Italo Calvino, el famós periodista
i escriptor italià, es va manifestar
sobre els desavantatges de la imprecisió, l'opacitat
i la manca d'estandardització de l'italià no literari,
conegut com a "antillengua".
Als anys 90, es van publicar dos articles
en contra de "l'italià pompós".
El 1993, el Codice di stile o 'codi d'estil',
de l'italià Sabino Cassese, ministre i catedràtic de Dret.
El 1997, el Manuale di stile o 'manual d'estil',
editat per Alfredo Fioritto.
Les dues contribucions proposaven maneres més fàcils
d'escriure documents administratius tenint en compte el receptor,
les bases fonamentals i l'organització general dels textos.
A partir del segle XXI,
Italià ha començat a participar activament en projectes
nacionals i europeus sobre aquest tema.
El projecte Chiaro!, 'Clar!', per simplificar el llenguatge legal,
era una iniciativa del Departament de Serveis Públics d'Itàlia.
En l'àmbit internacional,
unir-se al projecte Inclusion Europe
va proporcionar una oportunitat inestimable
per equiparar Itàlia amb els altres països.
La situació actual pel que fa a la distribució de formats, activitats
i camps d'aplicació dels llenguatges planer i de lectura fàcil a Itàlia
s'explica a la publicació de Perego (2020).
Es basa en la informació recollida per al projecte EASIT
amb una enquesta en línia
distribuïda a 19 experts italians d'LFC.
Els resultats van ser els següents.
El llenguatge fàcil és una modalitat més utilitzada
que el llenguatge planer.
Gairebé tots els experts treballen amb continguts impresos,
mentre que el contingut audiovisual es deixa de banda.
L'activitat més habitual és escriure continguts en llenguatge fàcil
en comparació amb fer-ne adaptacions o validacions.
Per acabar, el camp en què es crea més contingut LFC és l'educació,
però s'ignoren altres àrees importants,
com ara l'administració pública i la justícia,
la cultura i la literatura i els mitjans de comunicació.
Com a resultat,
els tipus de text que es tradueixen més al llenguatge fàcil
són textos legals i administratius,
textos didàctics per a alumnes vulnerables
o per a alumnes d'italià com a segon idioma,
prospectes d'informació sanitària, pàgines web
i a vegades contes curts.
L'Anffas, l'Associació Nacional de Famílies de Persones
amb Discapacitat Intel·lectual o Relacional,
fa la majoria de les traduccions al llenguatge fàcil de l'italià,
com ara un llibre infantil i, recentment,
informació sobre el coronavirus.
No obstant això, s'està realitzant una gran part de la feina del sector
a una de les regions autònomes d'Itàlia, Trentino - Tirol del Sud,
una regió trilingüe on es parla italià, alemany i ladí,
que té una relació estreta amb altres països germanòfons.
Aquesta regió ha pogut aprofitar la xarxa i la feina
dutes a terme a Alemanya sobre el llenguatge fàcil i ho ha aplicat
al context italià, que és més complex i polifacètic.
Curiosament, hi ha empreses privades que han començat a oferir
serveis de traducció al llenguatge fàcil de documents legals.
Això demostra que la gent és més conscient
que s'ha de simplificar el llenguatge legal.
Ja per acabar,
segons les dades obtingudes al projecte EASIT,
a Perego 2020,
a Itàlia encara no hi ha un model d'ensenyament
universitari o vocacional
per a escriptors i traductors de textos LFC.
Aproximadament, només la meitat de la gent,
que treballa al sector italià de LFC ha rebut formació,
i normalment es formen fora del món acadèmic,
com ara amb cursos interns i sessions autodidactes.
Totes les imatges d'aquesta presentació
s'han extret de la pàgina web Public Domain Vectors,
que recull centenars d'imatges vectorials sense regalies
dins la llicència de Creative Commons Universal Picture Domain Dedication.
Aquesta presentació l'ha preparada Elisa Perego
i l'ha produïda Andreea Deleanu,
de la Università degli Studi di Trieste.
Podeu posar-vos-hi en contacte a eperego@units.it.
El projecte EASIT ha rebut fons
de la Comissió Europea,
dins del programa Erasmus+ d'Associacions Estratègiques
de l'Educació superior,
conveni de subvenció 2018-1-ES01-KA203-05275.
El suport de la Comissió Europea en la producció d'aquest material
no implica que n'aprovi els continguts,
els quals només reflecteixen la visió dels autors.
La Comissió no es fa responsable
de qualsevol ús que es faci de la informació que conté.
Aquest material té una llicència Creative Commons,
llicència internacional de Reconeixement-CompartirIgual 4.0.
Socis del projecte EASIT:
Universitat Autònoma de Barcelona,
Università degli Studi di Trieste,
Universidade de Vigo,
Stiftung Universität Hildesheim,
SDI München,
Dyslexiförbundet,
Radiotelevisija Slovenija,
Zavod Risa.
EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social