EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social
Unitat 2. Llenguatge fàcil de comprendre (LFC).
Element 2. Legislació, estàndards i normatives.
Introducció a la situació de Suècia.
Soc l'Ester Hedberg de l'Associació Nacional Sueca de la Dislèxia.
Vista general.
En aquesta lliçó parlaré sobre les llengües a Suècia,
plans i polítiques, el Consell de la Llengua Sueca,
l'Acta de la llengua sueca
i el llenguatge planer i fàcil de llegir a Suècia.
Llengües a Suècia.
Suècia té més de 10 milions d'habitants,
la majoria dels quals parlen la llengua oficial, el suec.
També hi ha cinc llengües minoritàries oficials:
el finlandès, el meänkieli, el romaní, el sami i l'ídix.
La llengua de signes sueca també té un estatus oficial,
però no es considera una llengua minoritària nacional.
El suec a Finlàndia.
El suec també és una de les llengües nacionals oficials a Finlàndia.
Estadístiques de Finlàndia (Statistikcentralen)
informa que uns 275.000 ciutadans finlandesos parlen suec.
Llengües immigrants.
Des de la Segona Guerra Mundial
la immigració a Suècia ha superat l'emigració.
Els immigrants han vingut sobretot per buscar feina o com refugiats.
Venen de països de tot el món.
El Consell de la Llengua Sueca diu que no se sap exactament
quantes llengües es parlen a Suècia,
però s'estima que són unes 200.
Algunes llengües immigrants majoritàries són l'àrab, el kurd i el persa.
L'anglès com a segona llengua.
En general, els suecs parlen una mica d'anglès,
ja que és obligatori a l'escola primària, secundària i batxillerat.
També és comú aprendre una tercera llengua,
a la que s'anomena llengua moderna.
Segons l'Agència Nacional Sueca per a l'Educació,
algunes llengües modernes populars són l'alemany, el francès i el castellà.
Llengua nacional.
El suec ha estat la llengua principal des de 1500.
La reforma luterana i la traducció de la Bíblia al suec
van ser importants per a l'establiment del suec com a llengua nacional
tal com explica l'investigador de la llengua Olle Josephsson
al seu llibre Språkpolitik de 2018 sobre polítiques lingüístiques.
Durant centenars d'anys
el suec competia amb el llatí, el francès i l'alemany,
parlats per les persones influents
com la reialesa, els aristòcrates i les persones cultes.
L'Acadèmia sueca.
El 1786, el rei Gustav III va fundar l'Acadèmia sueca.
L'objectiu principal era enfortir la llengua sueca.
A partir d'aleshores el suec es va establir com a llengua estàndard.
L'Acadèmia continua sent una institució forta a Suècia.
Probablement, se'ls coneix més per escollir els guanyadors
del premi Nobel de Literatura.
També publiquen el diccionari de l'Acadèmia sueca,
cobrint el suec escrit des de 1521 fins avui.
Consell de la Llengua Sueca.
El Consell de la Llengua Sueca és la institució oficial
per al progrés i el refinament de les llengües a Suècia.
A la seva pàgina web expliquen que la missió del Consell
és monitorar el desenvolupament del suec parlat i escrit,
així com l'ús i l'estatus
de les altres llengües parlades a Suècia.
Això significa promoure l'ús de la llengua de signes sueca
i les nostres cinc llengües minoritàries oficials:
el finlandès, el meänkieli, el romaní, el sami i l'ídix.
El Consell es va fundar el 2006, quan el govern va decidir unir
l'anterior Comitè de la llengua sueca,
el Comitè del Suec-Finlandès
i el Grup del llenguatge planer de les oficines de govern.
És un departament dins de l'Institut de la llengua i el folklore
de l'agència del govern.
Promoure el llenguatge planer.
En l'àmbit nacional, el Consell de la Llengua Sueca
coordina les iniciatives pel llenguatge planer.
Promou i inspira a totes les agències públiques,
institucions i organitzacions
perquè treballin amb el llenguatge planer.
El Consell té experts per aconsellar les agències i el públic
i per respondre preguntes sobre lingüística.
El Consell publica llibres, com ara manuals i diccionaris.
Entre altres tasques, també dirigeix recerques.
Lluitant per un llenguatge clar.
Olle Josephsson diu al seu llibre
que la feina actual pel llenguatge planer a Suècia
van començar el 1965
quan el Comitè de la llengua va començar a publicar
una revista sobre el refinament de la llengua, Språkvård,
on es discutien qüestions lingüístiques.
Dos anys més tard, les primeres directrius
sobre l'ús de la llengua a les lleis i estatuts
es van enviar a l'oficina del Primer ministre.
Progrés posterior.
L'any 1976, l'oficina del primer ministre
va contractar el primer expert en llengua.
L'Acta administrativa de procediment de 1987
diu que l'autoritat ha de procurar expressar-se
d'una manera fàcil i comprensible.
L'autoritat també ha de facilitar, per altres mitjans,
les coses a les persones amb les quals tracta.
El 1991, l'oficina del Primer ministre va publicar la primera edició
d'una guia d'estil per a les autoritats públiques,
Myndigheternas skrivregler.
L'any 1993, el govern va designar un Grup pel llenguatge planer
amb l'objectiu de promoure públicament iniciatives pel llenguatge planer.
Una amenaça per a la democràcia.
Com hem dit abans, el suec
va tenir la competència del llatí, francès i alemany durant molt de temps.
Anys després, el suec va tornar a tenir competència,
aquest cop de l'anglès.
El Consell de la Llengua Sueca escriu a la seva pàgina web:
"A les darreres dècades, l'anglès ha començat a competir
amb el suec en cada cop més àmbits de la societat sueca.
A les grans empreses internacionals, al sistema educatiu,
i a la indústria dels mitjans.
Això suposa una amenaça per als valors democràtics,
ja que molts suecs tenen un coneixement insuficient de l'anglès".
Com a conseqüència, el govern va demanar al Consell de la Llengua
que esbossés un "Programa d'accions per a la promoció del suec".
L'esbós es va presentar el 1998.
Dos anys després, el govern va designar
un nou comitè amb l'objectiu d'investigar
l'estatus i futur del suec.
El 2002, es va presentar un informe amb propostes.
Nova política de la llengua.
El 2005, el Parlament suec
va fixar una nova política del suec.
Té quatre objectius que el Consell de la Llengua Sueca
ha traduït a l'anglès a la seva pàgina web.
El suec és la llengua majoritària a Suècia.
El suec hauria de ser una llengua completa,
és a dir, que es pugui utilitzar en tots els àmbits de la societat.
El llenguatge de les autoritats
ha de ser correcte, simple i comprensible.
Tothom té dret al llenguatge:
a aprendre suec, a aprendre llengües estrangeres
i a fer servir la llengua materna o minoritària.
L'Acta de la llengua sueca.
L'u de juliol de 2009,
va entrar en vigor l'Acta de la llengua sueca.
Es basava en els quatre objectius de la política lingüística
adoptats pel Parlament el 2005.
És una llei de bases i es compon de 15 clàusules.
El principal objectiu era establir el suec
com la llengua oficial a Suècia.
Clàusula del llenguatge planer.
La clàusula número 11 és de gran interès
per a tothom interessat en el llenguatge planer.
El seu nom és Clàusula del llenguatge planer.
Diu que el suec que s'utilitzi a totes les activitats públiques
ha de ser refinat, simple i comprensible.
El Consell de la Llengua Sueca explica que "refinat" significa
que ha d'estar en un suec correcte,
seguint les recomanacions oficials de la llengua.
"Simple" implica emprar paraules fàcils d'entendre
amb una estructura gramatical clara i fàcil.
"Comprensible" vol dir que la llengua s'ha d'escriure o parlar
de manera que el receptor pugui entendre-la.
Tant escrita com parlada.
L'Acta de la llengua sueca inclou la llengua escrita i oral.
És a dir que tota la comunicació a totes les activitats públiques
hauria de ser en llenguatge planer.
Sense regulació per al LFC.
A diferència de les lleis per a l'ús del llenguatge planer
a les situacions públiques,
no hi ha regulacions nacionals sobre l'ús del LFC.
Les directrius oficials per a la creació de pàgines web
diuen que els textos de les pàgines web públiques
s'han d'escriure de manera fàcil d'entendre
per a la quantitat més gran de gent possible.
Després diuen que la pàgina web o part d'aquesta,
s'han de fer accessibles amb lectura fàcil,
si és necessari.
El desenvolupador hauria d'analitzar el grup destinatari
per determinar si és necessari.
S'utilitza la lectura fàcil.
La lectura fàcil s'utilitza
i s'ha estat utilitzant des dels anys 60,
sobretot a la literatura per a nens, per a estudiants de llengua
i lectors amb discapacitats cognitives.
S'empra en informació pública impresa i digital.
Centre per a la lectura fàcil.
Entre el 1997 i 2015,
hi havia una fundació nacional per a la lectura fàcil,
"Centrum för lättläst".
Es va finançar amb fons públics i la seva missió era publicar notícies
i literatura en lectura fàcil.
El grup destinatari eren les persones amb dificultats cognitives i de lectura.
La fundació va iniciar una editorial per a literatura en lectura fàcil,
"LL-förlaget"
i un diari en lectura fàcil, "8 sidor".
La fundació també oferia assessorament i formació.
Agència per als mitjans accessibles.
El 2014, el Parlament va decidir tancar la fundació
i el 2015 el diari i l'editorial
es van traspassar a l'Agència Sueca per als mitjans accessibles.
La funció principal de l'agència és assegurar
que les persones amb dificultats lectores
puguin accedir a la literatura i als diaris,
amb àudio, lectura fàcil, braille i altres mètodes tàctils.
Tot i ser dins de l'agència,
la publicació "8 sidor" és independent
i la redacció està separada de l'agència.
Editors de LFC avui en dia.
A més de l'editorial
a l'Agència Sueca per als mitjans accessibles,
hi ha altres editorials al mercat
que s'especialitzen en literatura de lectura fàcil.
Pel que fa a emissió de notícies en LFC,
una emissora pública sueca emet el programa en LFC "Klarspråk",
i la televisió pública sueca emet notícies en suec fàcil
a "Nyheter på lätt Svenska".
Tractat de l'ONU.
El 2008 Suècia va ratificar el tractat de l'ONU
sobre els drets de les persones amb discapacitats.
Va entrar en vigor a Suècia el 2009.
Els articles 2, 4, 9 i 21 fan referència a la informació.
En resum, el tractat diu
que cal prendre les mesures adequades per assegurar
que la informació és accessible per als ciutadans amb discapacitats.
Resum.
En aquesta lliçó, hem parlat sobre les llengües a Suècia,
la planificació i les polítiques, el Consell de la Llengua Sueca
l'Acta de la llengua sueca i el LFC i la lectura fàcil a Suècia.
Gràcies per la vostra atenció.
Vídeo preparat per Ester Hedberg,
de l'Associació Nacional Sueca de la Dislèxia.
Podeu contactar amb mi a ester.hedberg@dyslexi.org
El projecte EASIT ha rebut fons
de la Comissió Europea,
dins del programa Erasmus+ d'Associacions Estratègiques
de l'Educació superior,
conveni de subvenció 2018-1-ES01-KA203-05275.
El suport de la Comissió Europea en la producció d'aquest material
no implica que n'aprovi els continguts,
els quals només reflecteixen la visió dels autors.
La Comissió no es fa responsable
de qualsevol ús que es faci de la informació que conté.
Aquest material té una llicència Creative Commons,
llicència internacional de Reconeixement-CompartirIgual 4.0.
Socis del projecte EASIT:
Universitat Autònoma de Barcelona,
Università degli Studi di Trieste,
Universidade de Vigo,
Stiftung Universität Hildesheim,
SDI München,
Dyslexiförbundet,
Radiotelevisija Slovenija,
Zavod Risa.
EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social