EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social
Unitat 2. Llenguatge fàcil de comprendre (LFC).
Element 2. Legislació, estàndards i normatives.
Introducció a la situació d'Espanya:
Vista general, recomanacions, directrius (part 2).
Em dic Piero Cavallo i he preparat aquesta lliçó
amb la Rocío Bernabé,
en nom de la Universitat Internacional SDI München a Alemanya.
En aquesta segona part de la lliçó
ens centrarem en la legislació nacional d'Espanya
que regula la igualtat de drets per a persones amb discapacitats,
així com l'ús del llenguatge fàcil de comprendre.
Revisarem els camps d'aplicació del llenguatge fàcil de comprendre,
tant a l'àmbit públic com al privat.
També revisarem per a tots dos sectors
alguns dels manuals i directrius publicades
amb alguns dels seus projectes.
Des d'un punt de vista nacional,
a Espanya s'han aprovat lleis i decrets
per garantir que tothom tingui accés a la cultura.
A Espanya, tenim les lleis
i els reials decrets,
però no els estableix el rei, sinó el govern.
Per exemple, l'article 44
de la Constitució espanyola de 1978
estableix que els poders públics promouran i protegiran
l'accés a la cultura, a la que tothom hi té dret.
La Llei 51/2003
pretén establir mesures per garantir i complir el dret
a la igualtat d'oportunitats per a les persones amb discapacitat.
El Reial decret 366/2007,
que estableix les condicions per a l'accessibilitat
i la no discriminació de persones amb discapacitat
a les seves relacions amb l'Administració General de l'Estat.
L'article 13 en concret
estableix que els documents i formularis
s'han d'escriure en un llenguatge simple i directe,
sense utilitzar acrònims o abreviacions.
Els documents d'ús més habitual han de tenir una versió simplificada
per a persones amb discapacitats intel·lectuals
o problemes de comprensió escrita.
Les directrius generals s'inclouen
a l'Ordre PRE/446/2008.
El Reial decret 1494/2007
fa referència als serveis relacionats amb la societat de la informació
i els mitjans de comunicació social.
El Reial decret 1544/2007
regula les condicions bàsiques d'accessibilitat i no discriminació
per a l'accés i l'ús de mitjans de transport
per a persones amb discapacitat.
La tercera disposició addicional
de la Llei 10/2007
fa referència a l'accés a la lectura,
als llibres i a les biblioteques per a les persones amb discapacitat.
Per últim, el Pla d'Accessibilitat 2003-2010
proposa un conjunt de propostes
per tractar els problemes relacionats amb l'accessibilitat
en tota mena d'entorns, productes i serveis.
Un dels primers camps d'aplicació del LFC a Espanya
va ser el sector legal i públic.
El canvi va començar als anys 80,
arran de la conscienciació de la necessitat
d'un llenguatge burocràtic més clar i accessible per als ciutadans.
Des d'aleshores, s'han publicat
revistes especialitzades en llenguatge administratiu,
que han ofert directrius i models de documents fàcils de comprendre
per a totes les llengües cooficials d'Espanya.
Al 1990, el Ministeri d'Administració Pública va publicar per primer cop
el "Manual d'estil del llenguatge administratiu",
en castellà "Manual de estilo del lenguaje administrativo".
Uns anys més tard, va publicar el "Manual de documents administratius",
en castellà "Manual de documentos administrativos",
i la "Carta de drets dels ciutadans davant la justícia",
en castellà "Carta de derechos de los ciudadanos ante la justicia".
Es va crear també
una Comissió de la Modernització del Llenguatge Jurídic el 2009,
durant el govern de Zapatero.
La comissió va fer un informe amb una sèrie de recomanacions
per millorar el llenguatge jurídic.
Altres institucions públiques i privades,
com Universitats, cambres de comerç, ajuntaments i bancs
van començar a contractar a experts del llenguatge
per redactar, corregir i traduir els seus documents
seguint els seus manuals d'estil.
A conseqüència de les lleis i els manuals
emesos per les institucions estatals,
s'han creat diverses associacions a Espanya
que tracten el LFC.
Aquestes associacions promouen la lectura fàcil i el llenguatge planer,
i col·laboren en nombrosos projectes,
també conjuntament amb institucions públiques.
Com veurem de seguida,
també han creat molts recursos i directrius.
Associacions com: Cooperativa Altavoz,
fundada l'any 2013;
Plena inclusión, una xarxa d'organitzacions;
l'Associació Lectura Fàcil,
fundada l'any 2003 a Barcelona
i que avui dia té diversos membres en algunes comunitats autònomes;
i l'Instituto Lectura Fácil,
treballen activament en la creació i l'adaptació de materials, directrius
i en la promoció nacional i local del LFC,
col·laborant també amb les Administracions Públiques.
Alguns dels projectes finalitzats d'aquestes associacions són:
portals de notícies en lectura fàcil, com "Noticias Fácil";
portals de llibres com "Léelo Fácil"
i l'adaptació en llenguatge fàcil de comprendre
de clàssics de la literatura espanyola com "Don Quijote" o "La celestina";
l'adaptació en LFC de documents d'Estat i de l'administració pública
com la Constitució Espanyola,
la "Norma Foral de transparencia de Bizkaia",
o "Regional Transparency Regulation of Bizkaia" en anglès,
el Primer Pla Municipal de Participació Ciutadana,
realizat per l'Ajuntament de Las Palmas de Gran Canaria,
els programes electorals per a les eleccions generals
d'abril del 2019
i les multes de trànsit emeses per l'Ajuntament de Madrid.
A Espanya no hi ha directrius oficials sobre la creació
o l'adaptació de documents en llengua fàcil de comprendre.
Inicialment, les directrius a Espanya es traduïen de l'anglès,
sense tenir en compte que l'estil de les dues llengües era diferent.
Per exemple, amb la sintaxi de les llengües romàniques,
és molt difícil crear frases de només 15 paraules
com recomanen les normes angleses de llenguatge fàcil de comprendre.
Es podria dir que l'equivalent funcional de 15 paraules en anglès
són entre 25 i 30 paraules aproximadament
en les llengües romàniques.
Algunes de les associacions esmentades,
així com diversos experts d'aquest àmbit,
han publicat directrius per fer el llenguatge més accessible,
clar i fàcil de llegir.
Algunes d'elles són:
el "Decàleg sobre el llenguatge clar per a les Administracions Públiques"
o "Decalogue on clear language for Public Administrations", en anglès
creat per Novagob;
la "Guía del derecho de acceso a la información de Murcia",
i la "Guía práctica de Comunicación Clara"
del Ayuntamiento de Madrid.
També, la "Guia per a l'accessibilitat cognitiva,
lectura fàcil i llenguatge clar a l'Administració Pública Local",
publicada per l'Instituto Lectura Fácil,
en col·laboració amb la FEMP,
Federació Espanyola de Municipis i Províncies;
i, finalment, els mètodes d'escriptura per a una lectura fàcil
creats per Óscar García Muñoz, de l'associació "Dilo Fácil",
i el creat per a CESyA,
el Centre Espanyol de la Subtitulació i l'Audiodescripció,
fet per Lourdes Moreno i Cristina Franco.
Vídeo preparat per Piero Cavallo i Rocío Bernabé Caro
de la Universitat Internacional SDI München d'Alemanya.
Podeu contactar amb la Rocío Bernabé a rocio.bernabe@sdi-muenchen.de
El projecte EASIT ha rebut fons
de la Comissió Europea,
dins del programa Erasmus+ d'Associacions Estratègiques
de l'Educació superior,
conveni de subvenció 2018-1-ES01-KA203-05275.
El suport de la Comissió Europea en la producció d'aquest material
no implica que n'aprovi els continguts,
els quals només reflecteixen la visió dels autors.
La Comissió no es fa responsable
de qualsevol ús que es faci de la informació que conté.
Aquest material té una llicència Creative Commons,
llicència internacional de Reconeixement-CompartirIgual 4.0.
Socis del projecte EASIT:
Universitat Autònoma de Barcelona,
Università degli Studi di Trieste,
Universidade de Vigo,
Stiftung Universität Hildesheim,
SDI München,
Dyslexiförbundet,
Radiotelevisija Slovenija,
Zavod RISA.
EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social