EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social
Unitat 2. Llenguatge fàcil de comprendre (LFC).
Element 1. Entenent el LFC.
Lliçó grups destinataris del LFC i les seves necessitats.
Soc en Sergio Hernández de la Universitat de Hildesheim.
En aquesta breu lliçó parlaré dels grups destinataris de LFC.
Em centraré en el llenguatge fàcil, incloent-hi la lectura fàcil (LF)
i el llenguatge planer (LP).
També explicaré les necessitats dels grups destinataris
pel que fa a les barreres de comunicació amb les que es poden trobar.
En primer lloc, els grups destinataris de LFC són molt diversos.
Podem parlar de grups primaris i grups secundaris
segons el llibre de LFC de 2016.
En alemany "Leichte Sprache" de Bredel i Maaß.
Els grups primaris són grups que tenen problemes
a l'hora de llegir textos en llenguatge estàndard o especialitzat.
Per això ens dirigim a ells en LFC.
Els grups secundaris són aquells als que oferim contingut en LFC,
però també podríem dirigir-nos a ells en llenguatge estàndard o especialitzat.
En aquest vídeo ens centrarem en els grups primaris de LFC.
Els grups primaris de LFC són persones amb discapacitats cognitives,
dificultats d'aprenentatge, demència,
pèrdua auditiva prèvia al llenguatge, afàsia,
analfabetisme funcional i les persones que aprenen un idioma.
S'enfronten a diferents tipus de problemes.
L'índex de barreres de Rink ens ajuda a comprendre el problema.
Els grups primaris s'enfronten a barreres de comunicació
que no poden superar.
És útil saber amb quines barreres es troben
per trobar l'estratègia adequada per fer el text accessible.
El LFC és una de les eines per superar les barreres de comunicació.
Rink proposa el seu índex de barreres basat en set barreres de comunicació.
Un text pot suposar una barrera sensorial.
Per exemple, si la comunicació és oral i el grup destinatari no hi sent.
O si la comunicació s'ha de percebre pel canal visual
i el grup destinatari no hi veu.
Hi ha diverses maneres d'accessibilitzar la comunicació
davant una barrera sensorial.
Per exemple, subtítols o audiodescripció.
Un text pot suposar una barrera cognitiva.
Per exemple, si el text és massa complex o abstracte perquè el grup l'entengui.
Pot ser perquè les capacitats cognitives del grup destinatari siguin reduïdes.
Per exemple, per una discapacitat cognitiva.
La barrera cognitiva és un obstacle considerable.
No tots els continguts es poden fer accessibles
per a cada grup o individu.
És possible que no ho entenguin a causa d'una barrera cognitiva
sense importar com sigui de fàcil la forma lingüística utilitzada.
Un text pot suposar una barrera motora
si la presentació física no és adequada per al grup al qual es dirigeix.
Per exemple, si una persona no pot utilitzar un ratolí
i una pàgina web no es pot navegar sense ratolí.
O si la qualitat del paper d'un fullet
no és bona per a persones amb una discapacitat motora
i no poden passar les pàgines.
Un text pot suposar una barrera lingüística
si el contingut està en una llengua que el grup destinatari no comprèn.
Pot ser que no coneguin la llengua perquè sigui una llengua estrangera.
Si coneixen la llengua, pot ser que la varietat que s'usa al text
no els sigui familiar.
Un estil massa elevat, un dialecte local
o que pertanyi a un grup que utilitza un estil lingüístic concret.
Un text pot suposar una barrera de coneixement expert
o una barrera de llenguatge especialitzat
si cal tenir un coneixement especial per poder entendre el contingut
o el contingut està escrit en un llenguatge especialitzat.
Un text també pot suposar una barrera cultural
si es pressuposa un coneixement o una actitud especials
que formen part d'una cultura en específic.
Finalment, un text pot suposar una barrera de mitjans
si el format dels mitjans no és adequat al grup destinatari
o si no tenen accés als mecanismes i eines necessàries
per recuperar un text.
Per exemple, molts individus dels grups primaris de LFC
no tenen accés a internet.
Aleshores quines barreres troben els usuaris de LFC?
Pràcticament tots ells es troben amb barreres de coneixement expert
i de llenguatge especialitzat.
En aquest context el LFC pot ser útil
perquè el llenguatge especialitzat es presenta de manera comprensible
i no es pressuposa coneixement sobre el tema,
es presenta explícitament.
La varietat lingüística també es redueix al mínim.
Aprendreu més sobre això
a la nostra lliçó sobre aspectes lèxics del LFC.
La barrera cognitiva suposa un obstacle
per a persones amb discapacitat cognitiva
i malalties similars a la demència.
El contingut en LFC aborda aquesta barrera.
Treu a la superfície les pressuposicions i implicacions
i les explica.
Es redueix la quantitat d'informació per evitar la sobrecàrrega d'informació.
Aprendreu més sobre això
a la nostra lliçó sobre aspectes textuals del LFC.
La barrera del llenguatge pot ser un obstacle
per a les persones amb pèrdua auditiva prèvia al llenguatge,
discapacitat cognitiva, malalties similars a la demència,
afàsia i els estudiants d'un idioma.
Aquesta barrera s'aborda utilitzant un vocabulari central
i estructures gramaticals bàsiques.
Aprendreu més sobre això a les nostres lliçons
sobre els aspectes lèxics i sintàctics del LFC.
Les persones amb pèrdua auditiva prèvia al llenguatge
i els estudiants d'un idioma
també s'enfronten a barreres culturals.
El LFC aborda aquesta barrera fent explícit el coneixement
que es pressuposa en una cultura en concret.
I les persones amb discapacitats sensorials
també s'enfronten a una barrera sensorial.
Una discapacitat sensorial pot anar amb una altra discapacitat.
Per exemple, una discapacitat auditiva o visual
a més d'una discapacitat cognitiva.
Una bona manera de treballar les barreres de comunicació
és considerar altres formats de mitjans.
Per exemple, formats audiovisuals.
O un format d'àudio a més a més de la versió escrita d'un text.
Per exemple, a les persones amb dislèxia
ens hi podem dirigir amb formats d'àudio o audiovisual,
ja que el seu problema principal no és la comprensió
si no l'ús de format escrit.
El llenguatge planer s'adreça a persones
que no necessiten el nivell de comprensió màxim
per entendre un contingut en específic.
Pot ser que els textos en LP
no siguin prou perceptibles i comprensibles
per a persones amb dificultats comunicatives.
El LP és per a les persones
que no entenen un contingut específic
per la complexitat del llenguatge o l'especialització d'aquest.
És molt habitual en la comunicació de contingut expert.
Si el LP no és prou comprensible
per a un grup en específic,
els traductors i escriptors haurien de considerar utilitzar
LFC en comptes de LP.
Vídeo preparat per Sergio Hernández i Christiane Maaß
de la Universitat de Hildesheim.
Podeu contactar amb nosaltres a easit@uni-hildesheim.de
El projecte EASIT ha rebut fons
de la Comissió Europea,
dins del programa Erasmus+ d'Associacions Estratègiques
de l'Educació superior,
conveni de subvenció 2018-1-ES01-KA203-05275.
El suport de la Comissió Europea en la producció d'aquest material
no implica que n'aprovi els continguts,
els quals només reflecteixen la visió dels autors.
La Comissió no es fa responsable
de qualsevol ús que es faci de la informació que conté.
Aquest material té una llicència Creative Commons,
llicència internacional de Reconeixement-CompartirIgual 4.0.
Socis del projecte EASIT:
Universitat Autònoma de Barcelona,
Università degli Studi di Trieste,
Universidade de Vigo,
Stiftung Universität Hildesheim,
SDI München,
Dyslexiförbundet,
Radiotelevisija Slovenija,
Zavod Risa.
EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social