EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social
Unitat 1, Accessibilitat als mitjans;
punt 5, Serveis d'accessibilitat als mitjans;
vídeo "Interpretació en llengua de signes".
Soc Anna Matamala, de la Universitat Autònoma de Barcelona
i en aquesta curta presentació parlaré
de la interpretació en llengua de signes.
Quan no s'entén un idioma,
la interpretació és un servei d'accessibilitat útil.
Aquest servei pot ser
des d'una llengua oral a una altra llengua oral;
per exemple, del swahili al portuguès,
però també d'una llengua oral a una llengua de signes;
per exemple, del català a la llengua de signes catalana.
Es tracta d'un servei d'accessibilitat per qui no pot sentir l'original,
però es comunica en llengua de signes.
La interpretació també pot tenir lloc
entre dues llengües de signes
i d'una llengua de signes a una llengua oral.
Aquestes llengües són el mitjà de comunicació de les persones Sordes.
Escric Sordes amb majúscula inicial
per indicar que em refereixo a una comunitat.
Es tracta de llengües naturals,
com altres llengües parlades.
La diferència és que són llengües visuals i gestuals.
Fan servir les mans i els braços, expressions facials, les celles,
vocalitzacions, la inclinació del cap, les espatlles i el tors.
Cal destacar
que al igual que hi ha moltes llengües parlades,
també n'hi ha moltes de signes, no només una.
Interpretar a llengües parlades o de signes
pot ser útil en molts contextos:
programes de ràdio i televisió, teatre, cinema, actes en directe, etc.
La interpretació pot ser simultània
i succeir alhora
que el contingut original, o amb un petit retard;
pot ser consecutiva
i s'alterna el contingut original amb la interpretació;
o d'enllaç, en què s'interpreta quan cal,
de forma menys estructurada, normalment en contextos socials.
La interpretació pot ser en directe o gravada, amb o sense preparació.
L'intèrpret pot ser al lloc
on es desenvolupa l'acte o interpretar a distància.
Si ens fixem en la interpretació en llengua de signes en pantalla,
l'intèrpret es mostra de formes diverses.
Posaré tres exemples.
En el primer, la imatge de l'intèrpret
s'insereix a la imatge principal,
en una imatge en imatge.
En el segon exemple, la imatge de l'intèrpret
s'integra a la imatge de fons per mitjà del croma.
En el tercer exemple, la pantalla es divideix en dos.
Podeu trobar més exemples al lloc web signlangtv.org.
A banda dels intèrprets humans,
es fa recerca en interpretació automàtica,
en què s'utilitzen personatges virtuals i també el reconeixement de veu,
la traducció automàtica i la síntesi de llengua de signes
(o tecnologies de text a signe).
Aquesta recerca genera polèmica,
però us recomano que la seguiu de prop.
El 2017, el projecte europeu HBB4ALL,
que va investigar els serveis d'accessibilitat a HbbTV,
va crear unes directrius interessants
sobre llengua de signes
que us convido a llegir.
Les directrius destaquen alguns factors importants
que s'haurien de valorar
per fer una interpretació amb èxit:
Quan es gravi, cal tenir en compte aspectes
com la il·luminació, l'espai per fer els signes i el tipus de pla.
També cal valorar la interacció de les imatges
i la distribució de la pantalla amb l'intèrpret.
Demanem els usuaris que divideixin l'atenció
i hem de facilitar-los al màxim
que processin tota la informació en pantalla.
La combinació de colors també és important.
Alguns colors provoquen fatiga visual i afecten la percepció.
La forma i la mida de l'intèrpret en pantalla
és una de les qüestions principals
que cal tenir en compte.
Si l'intèrpret no es veu bé,
la interpretació no serà accessible.
La seva posició també és important.
En aquest sentit, la personalització i adaptació a l'usuari
pot ser una opció:
el contingut es personalitza segons les seves necessitats
i també s'ofereix a l'usuari l'oportunitat d'adaptar-lo.
Us convido a conèixer més la llengua de signes
amb més lectures addicionals i parant atenció
a com els intèrprets en llengua de signes són presents
en diversos tipus de contingut audiovisual.
Presentació preparada per Anna Matamala,
de la Universitat Autònoma de Barcelona.
Podeu posar-vos en contacte a Anna.matamala@uab.cat.
El projecte EASIT ha rebut fons
de la Comissió Europea,
dins del programa Erasmus+ d'Associacions Estratègiques
de l'Educació superior,
conveni de subvenció 2018-1-ES01-KA203-05275.
El suport de la Comissió Europea en la producció d'aquest material
no implica que n'aprovi els continguts,
els quals només reflecteixen la visió dels autors.
La Comissió no es fa responsable
de qualsevol ús que es faci de la informació que conté.
Aquest material té una llicència Creative Commons,
llicència internacional de Reconeixement-CompartirIgual 4.0.
Socis del projecte EASIT:
Universtitat Autònoma de Barcelona,
Università degli Studi di Trieste,
Universidade de Vigo,
Stiftung Universität Hildesheim,
SDI München,
Dyslexiförbundet,
Radiotelevisija Slovenija,
Zavod Risa.
EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social