EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social
Unitat 1. Accessibilitat als mitjans.
Element 5. Serveis d'accessibilitat als mitjans.
Mostra de subtitulació en viu 1.
Vídeo reproduït amb el permís
d'Australian Communications and Media Authority (ACMA).
Aquest vídeo inclou un fragment de cinc minuts
sobre subtitulació en viu produït per ACMA
(Australian Communications and Media Authority).
El vídeo mostra com es fan els subtítols,
o les "llegendes", com se les coneix a Austràlia.
Se centra especialment en la subtitulació en viu
creada per mitjà de reparlat i esteganografia.
Subtitular. Darrere de les càmeres.
Hem creat aquest vídeo per mostrar als espectadors
com es creen els subtítols darrere de les càmeres.
La subtitulació li dona valor a la televisió.
Almenys un de cada sis australians té audició reduïda.
La subtitulació és la versió escrita de la parla i altres sons.
Les persones sordes, amb problemes auditius
o els que tenen la televisió sense volum
poden llegir el que es diu
i entendre quins sons hi ha quan veuen la televisió.
Vegem com es creen els subtítols.
Els subtítols els preparen persones.
Poden preparar-se amb antelació
i afegir-se al programa de televisió quan s'emet,
o preparar-se en viu mentre es retransmet el programa.
També pot haver-hi una barreja de subtítols preparats i en viu.
El moment de creació dels subtítols determina que apareguin en bloc
o es desplacin per la pantalla.
Amb l'avanç de la tecnologia de la veu en directe,
molta gent creu que és un procés més mecànic,
però, en realitat, hi ha moltíssima implicació humana.
Subtitular és molt més complex del que la gent creu.
Quan dius que ets subtitulador et pregunten si escrius ràpid.
I sí, és part de la feina,
però, sobretot, a la subtitulació en viu
acostuma a haver-hi deu coses o més que fem alhora.
Estàs escoltant, parlant i llegint alhora.
Hem de canviar el color cada cop que canvia el locutor
per indicar que parla algú altre.
També introduïm els efectes de so a mà.
Un públic aplaudint, per exemple.
Hem de canviar la ubicació dels subtítols, a dalt o a baix,
segons en quin punt de la pantalla hi ha informació important,
i hem de posar la puntuació.
El més important és introduir el context.
Escrivim com es diu, si és una broma o és quelcom seriós...
Hi ha moltes coses, és un ambient molt dinàmic.
Hi ha tres tipus de subtitulació: escrita, reparlada i estenografiada.
Al reparlat, el subtitulador ha de sentir què es diu
i parlar pel micròfon connectat a un programa d'ordinador
que escriu les paraules.
Aleshores el subtitulador ha d'editar el text
i afegir colors diferents a cada persona
abans que el text aparegui en pantalla.
Un estenògraf utilitza una màquina d'estenotípia
per escriure el discurs oral.
La màquina està connectada a un ordinador
que transforma els estenogrames
en textos comprensibles en anglès.
L'estenògraf també edita el text
i canvia els colors segons el parlant,
després apareix el text en pantalla.
Suposen un repte per als subtituladors l'existència de múltiples parlants,
les persones que parlen molt ràpid, les paraules estranyes i complexes,
els accents marcats i el soroll de fons.
No sempre és possible reproduir tot el diàleg de manera ràpida
sense reduir-lo o parafrasejar-lo.
Per què les emissores australianes no poden utilitzar subtítols de fora?
De vegades podem utilitzar-ne,
però, d'altres, els falta contingut o el format no és el correcte.
Sovint hi ha qüestions de drets, qüestions de propietat intel·lectual,
i no poden traspassar-se els arxius entre usuaris.
El temps i els diners que suposa adquirir aquests arxius
fan que sigui més fàcil crear-los de nou.
Per què s'utilitza subtitulació en viu a programes pregravats?
De vegades es fa subtitulació en viu a programes pregravats
perquè els rebem poc abans de la seva emissió
i no hi ha temps suficient per als processos de subtitulació
i per enviar-los a temps perquè les emissores els utilitzin.
El procés de subtitulació en sí pot durar fins a vuit hores
per cada hora de contingut.
Els subtituladors poden corregir els errors si els veuen?
Poden corregir errors si els veuen, però es triga una mica
i pot provocar cert retard,
així que el subtitulador ha de corregir només errors importants.
Si hi ha errors greus,
com canviar-li el nom a algú o alguna cosa així,
corregim l'error perquè afecta la comprensió.
Sovint les paraules que no afecten molt la comprensió de l'espectador
hem de deixar-les sense corregir per seguir el ritme del programa,
perquè no volem que es perdi res.
Hem de considerar què pot entendre l'espectador,
això és el més important.
Per més informació sobre subtitulació,
les obligacions de subtitulació de les emissores
i les llicències de televisió per subscripció a Austràlia,
visiteu: acma.gov.au.
Crèdits.
Títol: Subtitular. Darrere de les càmeres.
Produït per ACMA.
Any de producció: 2017.
El projecte EASIT ha rebut fons
de la Comissió Europea,
dins del programa Erasmus+ d'Associacions Estratègiques
de l'Educació superior,
conveni de subvenció 2018-1-ES01-KA203-05275.
El suport de la Comissió Europea en la producció d'aquest material
no implica que n'aprovi els continguts,
els quals només reflecteixen la visió dels autors.
La Comissió no es fa responsable
de qualsevol ús que es faci de la informació que conté.
Aquest material té una llicència Creative Commons,
llicència internacional de Reconeixement-CompartirIgual 4.0.
Socis del projecte EASIT:
Universitat Autònoma de Barcelona,
Università degli Studi di Trieste,
Universidade de Vigo,
Stiftung Universität Hildesheim,
SDI München,
Dyslexiförbundet,
Radiotelevisija Slovenija,
Zavod Risa.
EASIT: Formación en Acceso Fácil para la Inclusión Social