EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social
Unitat 1, Accessibilitat als mitjans;
punt 2, Què és l'accessibilitat?;
vídeo "Accessibilitat".
Soc Anna Matamala, de la Universitat Autònoma de Barcelona
i en aquesta presentació intentaré definir la idea d'accessibilitat.
Si pregunto a un director de teatre, director d'escola o alcalde:
"El seu teatre, escola o ajuntament és accessible?",
la majoria contestarà: "Sí, i tant!
Tenim serveis accessibles i rampa per a cadires de rodes".
Sovint, l'accessibilitat es veu com una forma de donar accés
a les persones amb mobilitat reduïda.
No obstant això, és més que una rampa per a usuaris en cadira de rodes,
tot i que el seu disseny també sigui important.
La Convenció de l'ONU
sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat
(amb l'abreviatura UN CRPD)
inclou un article complet sobre "accessibilitat".
En llegiré el primer paràgraf de forma literal.
"1. A fi que les persones amb discapacitat
visquin de forma independent i participin
en tots els aspectes de la vida,
els estats part adoptaran mesures pertinents
per assegurar l'accés de les persones amb discapacitat
en igualtat de condicions amb la resta,
a l'entorn físic, el transport,
la informació i les comunicacions,
inclosos els sistemes i les tecnologies
d'informació i comunicació,
i a altres serveis i instal·lacions oberts al públic,
tant a zones urbanes com rurals".
L'accessibilitat no es refereix només a l'espai físic,
sinó també a la comunicació i a la informació.
De fet, podríem identificar tres tipus diferents d'accessibilitat.
Per exemple,
l'accessibilitat física,
l'accessibilitat cognitiva,
l'accessibilitat sensorial,
quan no es té accés a elements acústics o visuals.
També podem parlar
d'accessibilitat lingüística, quan no s'entén l'idioma,
d'accessibilitat social,
quan no s'hi té accés per factors socioeconòmics.
Una altra manera de veure l'accessibilitat
és des de la perspectiva del contingut que es fa accessible.
Podríem parlar d'accessibilitat audiovisual,
d'accessibilitat del text escrit i de moltes més.
Si tenim en compte l'entorn on hi ha un contingut específic,
podríem parlar d'accessibilitat web, d'accessibilitat a les arts escèniques,
d'accessibilitat museística, etc.
La norma EN 17161:2019 "Disseny per a totes les persones"
defineix accessibilitat de la forma següent:
"Mesura en què els productes,
sistemes, serveis, entorns i instal·lacions
poden ser utilitzats per persones d'una població
amb la més àmplia gamma de necessitats d'usuari, característiques i capacitats
per aconseguir objectius específics en un context específic d'ús".
Una nota a aquesta definició indica que
"context d'ús inclou l'ús directe
o l'ús assistit per tecnologies de suport".
Quan llegim altres definicions ISO d'"accessibilitat",
disponibles a la Plataforma de Navegació ISO,
veurem que les definicions tenen petites diferències.
Per exemple:
Usabilitat d'un producte, servei, entorn o instal·lació
per persones amb la més àmplia gamma de capacitats.
Facilitat d'accés i ús d'un servei o instal·lació.
Tot i que es considerava que l'accessibilitat només afectava
sobretot grups específics de persones amb discapacitats,
(allò que Gian Maria Greco anomena "enfocament particularista"),
ara hi ha un canvi cap a un "enfocament universalista de l'accés",
que significa que l'accessibilitat
ha de ser d'interès de tots els éssers humans.
De fet, molts requisits d'accessibilitat
milloren la usabilitat de tothom.
Un exemple: els subtítols poden beneficiar persones oients
que veuen contingut audiovisual en un lloc silenciós sense volum.
Però avancem una mica més:
Com es relaciona l'accessibilitat amb la usabilitat?
La usabilitat es defineix a la norma ISO 9241-11
com a "mesura en què un producte s'utilitza per usuaris específics
per aconseguir objectius específics amb eficàcia,
eficiència i satisfacció en un context específic d'ús".
Si els "usuaris específics" inclouen persones amb discapacitats
i el "context d'ús específic" inclou aspectes d'accessibilitat,
la usabilitat es podria considerar una denominació general.
El problema, segons algunes persones,
és que molt sovint
les necessitats de les persones amb discapacitats es dilueixen
perquè algunes professionals de l'àmbit no tenen presents les seves necessitats.
No tot és blanc o negre, per això us recomanaria
que llegiu més sobre el tema
per tal de fer-vos-en una opinió pròpia.
Una pregunta de reflexió:
Anem més enllà de la discapacitat i ens centrem en les capacitats?
En un article de 2019 que vaig publicar a Hikma,
amb Belén Agulló i Pilar Orero,
vam acordar que la selecció d'usuaris per les seves discapacitats sensorials
potser no era la millor estratègia en investigació, doncs altres capacitats,
com per exemple, les tecnològiques,
poden repercutir més en els resultats.
Una segona pregunta:
¿Anem més enllà de l'accessibilitat
i ens centrem en la personalització i l'adaptació?
La personalització permetria que el sistema t'identifiqués
i oferís una experiència basada en la conducta anterior.
L'adaptació permetria fer canvis en l'experiència
segons les necessitats.
Deixo obertes les preguntes
perquè les contesteu amb idees pròpies.
Presentació preparada per Anna Matamala,
de la Universitat Autònoma de Barcelona.
Podeu posar-vos en contacte a Anna.matamala@uab.cat.
Imatges.
Font: pixabay.com, publicdomainvectors.org,
stockfreeimages.com.
Llicència: Llicència Pixabay, CC0.
El projecte EASIT ha rebut fons
de la Comissió Europea,
dins el programa Erasmus+ d'Associacions Estratègiques
de l'Educació superior,
conveni de subvenció 2018-1-ES01-KA203-05275.
El suport de la Comissió Europea en la producció d'aquest material
no implica que n'aprovi els continguts,
els quals només reflecteixen la visió dels autors.
La Comissió no es fa responsable
de qualsevol ús que es faci de la informació que conté.
Aquest material té una llicència Creative Commons,
llicència internacional de Reconeixement-CompartirIgual 4.0.
Socis del projecte EASIT:
Universitat Autònoma de Barcelona,
Università degli Studi di Trieste,
Universidade de Vigo,
Stiftung Universität Hildesheim,
SDI München,
Dyslexiförbundet,
Radiotelevisija Slovenija,
Zavod Risa.
EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social