EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social
Llenguatge fàcil de comprendre a Alemanya.
Visió general i situació legal.
Unitat 2. Llenguatge fàcil de comprendre (LFC).
Element 2. Legislació, estàndards i normatives.
Lliçó sobre el llenguatge fàcil de comprendre a Alemanya.
Visió general i situació legal.
Soc Christiane Maaß, de la Universitat de Hildesheim.
Oferirem una visió general de la situació del LFC a Alemanya
en dues lliçons.
En aquest primer vídeo, oferim una visió general
sobre el concepte alemany del llenguatge fàcil de comprendre.
Ens fixarem en els àmbits on ja s'utilitza el LFC
i en aquells on és necessari més material amb llenguatge fàcil.
El vídeo acaba amb una visió general
de les fites legals més importants.
El segon vídeo tractarà la situació de la investigació a Alemanya.
Analitzarem les directrius pràctiques i científiques existents.
Comentarem amb més detall
les normes del LFC alemany.
Aquest tema cobreix més aspectes que els altres vídeos
i tracta la situació del LFC
a Alemanya des de diferents perspectives.
Per aquest motiu hem creat dos vídeos sobre aquest tema.
A Alemanya, el LFC es divideix
en llenguatge fàcil i llenguatge planer.
El llenguatge fàcil té unes normes estrictes
i té el màxim nivell de comprensibilitat.
El llenguatge planer no té unes normes estrictes,
però engloba una àrea de diferents etapes de complexitat.
Es pot adaptar als grups destinataris
i a les situacions de destí respectives.
Donem un cop d'ull a les àrees d'aplicació.
El LFC, especialment el llenguatge fàcil,
s'utilitza àmpliament a la comunicació jurídica i administrativa.
La situació ha evolucionat
respecte a la situació legal a Alemanya,
on es privilegia el llenguatge fàcil.
Parlarem de la legislació una mica més endavant.
En virtut de la legislació aprovada a l'àmbit federal,
totes les agències federals, però també els estats federals,
han d'oferir llenguatge fàcil a les seves pàgines d'inici
i existeixen projectes per traduir
informació jurídica i administrativa al llenguatge fàcil.
Especialment a l'àmbit municipal i local,
hi ha molts textos d'interacció, per exemple,
els serveis municipals, disponibles en llenguatge fàcil.
La participació política és un altre camp
on hi ha molts textos disponibles en llenguatge fàcil:
informació sobre votacions, programes de partits polítics,
explicacions del sistema polític alemany,
notícies de diferents mitjans informatius, etcètera.
De fet, hi ha noticiaris disponibles en llenguatge fàcil i planer.
Un exemple de noticiari en llenguatge fàcil
són les notícies diàries
de la North German Broadcasting Association.
Si us interessa, podeu visitar la seva pàgina web
i veure com ofereixen aquest servei.
L'oferta a l'àmbit de la sanitat pública també creix.
En aquest àmbit, s'utilitza més el llenguatge planer que el fàcil.
Encara són poc habituals
els serveis multimodals en llenguatge fàcil,
però hi ha alguns exemples,
com els contes de fades en llenguatge fàcil i llengua de signes.
No hi ha gaire literatura en llenguatge fàcil a Alemanya
i no hi ha finançament públic per fomentar aquesta oferta.
Molta activitat als museus,
que estan oberts a un públic ampli i divers
i cada cop ofereixen més llenguatge fàcil.
Però hi ha molts altres contextos
on es necessita informació en llenguatge fàcil de comprendre,
i els destinataris la demanen, però encara no existeix.
En el camp de la legislació, el pilar central és
la Llei Federal sobre Igualtat d'Oportunitats
per a Persones amb Discapacitat,
en alemany, Behindertengleichstellungsgesetz,
amb l'acrònim BGG.
Aquesta llei es va aprovar el 2002
i es va modificar el 2016 i 2018.
A la modificació de 2016,
en aquesta versió, s'inclou un paràgraf
sobre comprensibilitat i llenguatge fàcil
que va entrar en vigor el gener de 2018.
Aquest paràgraf estipula que:
" [...] les notificacions oficials, normes generals,
contractes de dret públic i els formularis,
s'haurien d'explicar en llenguatge planer si es demana
i, quan no sigui suficient, en llenguatge fàcil".
Això significa que es cita tant el llenguatge fàcil com el planer,
i podem veure el continu de comprensibilitat,
les diferents etapes de complexitat
que ja hem comentat.
Les autoritats poden provar primer amb el llenguatge planer,
però si no funciona, han de recórrer al llenguatge fàcil.
El paràgraf 11 es limita a alguns tipus de text de la comunicació jurídica
i a persones amb discapacitats cognitives i psicològiques.
Malgrat això, aquesta llei ha fomentat
la implantació del llenguatge fàcil de comprendre
a Alemanya.
La Llei Federal sobre Igualtat d'Oportunitats
per a Persones amb Discapacitat
s'implementa a través de diverses normatives.
La més important per al llenguatge fàcil
és la Normativa sobre Tecnologia de la Informació Accessible, en alemany:
Barrierefreie- Informationstechnik- Verordnung
la BITV 2.0
en la seva versió de 2011.
Aquesta normativa regula l'accessibilitat dels llocs web,
aplicacions de mòbil, eines d'e-govern i interfícies gràfiques.
Aquesta normativa estipula
que totes les agències federals
han d'oferir llenguatge fàcil a les seves pàgines web.
A més, la BITV 2.0 conté un apèndix
amb 13 normes bàsiques
per a la creació de contingut en llenguatge fàcil.
La Normativa sobre Tecnologia de la Informació Accessible
ha ajudat a l'expansió
del llenguatge fàcil a Alemanya.
Al camp polític-administratiu,
existeixen els Plans d'Acció Nacional
que es van redactar el 2016 i 2011
per implementar de forma concreta la Convenció de l'ONU
sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat,
amb l'acrònim CDPD ONU, a l'àmbit nacional.
Contenen moltes mesures relacionades
amb l'accessibilitat comunicativa, que inclou el llenguatge fàcil.
El Pla d'Acció Nacional per a la implementació de la CDPD ONU
no és un document vinculant,
si no més aviat una carta d'intencions.
No obstant això, la seva implementació s'està supervisant
i el llenguatge fàcil es menciona en diverses ocasions.
Trobareu més informació sobre la CDPD ONU al vídeo
Unitat 1. Llenguatge fàcil de comprendre (LFC),
Element 2. Legislació, estàndards i normatives,
al vídeo "Legislació (perspectiva internacional)".
El llenguatge planer,
es cita al Pla d'Acció Nacional d'Alfabetització Sanitària
que es va aprovar el 2018 amb l'objectiu de millorar
l'alfabetització sanitària de la població,
especialment dels grups vulnerables
que acostumen a tenir poca alfabetització sanitària
i amb una freqüència desproporcionada
s'enfronten a dificultats comunicatives.
La idea del Pla d'Acció Nacional d'Alfabetització Sanitària
és que l'alfabetització sanitària només es pot desenvolupar
si la informació sanitària és accessible.
El llenguatge planer es considera la millor eina per aconseguir-ho.
Continuarem fent recerca sobre llenguatge fàcil i planer
i les normes que s'utilitzen a Alemanya a la següent lliçó.
Vídeo preparat per Sergio Hernández i Christiane Maaß
de la Universitat de Hildesheim.
Podeu contactar amb nosaltres a easit@uni-hildesheim.de
El projecte EASIT ha rebut fons
de la Comissió Europea,
dins del programa Erasmus+ d'Associacions Estratègiques
de l'Educació superior,
conveni de subvenció 2018-1-ES01-KA203-05275.
El suport de la Comissió Europea en la producció d'aquest material
no implica que n'aprovi els continguts,
els quals només reflecteixen la visió dels autors.
La Comissió no es fa responsable
de qualsevol ús que es faci de la informació que conté.
Aquest material té una llicència Creative Commons,
llicència internacional de Reconeixement-CompartirIgual 4.0.
Socis del projecte EASIT:
Universitat Autònoma de Barcelona,
Università degli Studi di Trieste,
Universidade de Vigo
Stiftung Universität Hildesheim,
SDI München,
Dyslexiförbundet,
Radiotelevisija Slovenija,
Zavod Risa.
EASIT: Formació en Accés Fàcil per a la Inclusió Social