BRALKA: To je video projekta ADLAB PRO,
ki ga financira Evropska unija.
Licenca za uporabo avtorskih del je prosta.
ALINE: Pozdravljeni. Sem Aline Remael z Univerze v Antwerpnu.
V tem videu
bom pregledala nekaj raziskovalnih trendov pri avdiodeskripciji.
Gledate 3. del: Raziskave AD, Modul 1, Dodatne storitve.
AD se je od preloma 21. stoletja razvila v akademsko disciplino.
To pomeni, da je razvila lasten konceptualni okvir,
ima svoje publikacije in konference
ter je vključena v univerzitetne programe.
AD lahko razumemo tudi kot poddisciplino AV prevajanja
in/ali medijske dostopnosti.
Obe disciplini proučujeta prevode avdiovizualnih del
in sta postali praktično nerazločljivi.
Obe disciplini zajemata intrajezikovni, interjezikovni
in medznakovni prevod.
Za raziskave AD je zelo značilna
njena vez in interakcija s prakso, panogo, deležniki,
zakonodajnim razvojem in tehnološkimi inovacijami.
Ta interakcija je privedla do nenehne širitve
predmetov in metod raziskovanja.
Prva vprašanja raziskav z namenom razumevanja delovanja AD,
ki segajo v 90. leta 20. st.,
se še naprej proučujejo ob novih, toda zdaj bolj empirično.
Na začetku so bile raziskave praktikov in akademikov
večinoma analitične ali opisne.
Zastavljale so vprašanja o AD kot o tipu besedila
in se posvečale AD na zaslonu,
da bi dognale naravo in izzive zvočnega opisovanja.
Zgodnje raziskave so se posvecale tudi razvoju smernic.
Želele so razumeti izzive, povezane s prehodom
od večmodalnega dela, ki obenem podaja veliko informacij,
do linearnega govornega pripovedovanja.
Drugače povedano, želeli so dognati,
kakšno vsebino izbrati za zvočni opis.
Ukvarjale so se s tem, kaj in v kolikšni meri vključiti v AD,
kdaj vključiti podatke in kako.
Raziskovale so, kako objektiven naj bo zvočni opisovalec
in ali je mogoče enakovredno opisati vse elemente.
AD se je na različnih območjih razvijala različno hitro.
To je privedlo do študij,
osredotočenih na uveljavitev nacionalnih in območnih tradicij.
Sprva so bili pogledi na AD bolj ali manj intuitivni,
saj so temeljili na praksi.
Opirali so se zgolj na odzive majhnih ciljnih skupin
ali na študije z omejenimi podatki.
Tehnologija je omogočila zbiranje večjih,
digitaliziranih večmodalnih korpusov za besedilne analize.
To je sprožilo povečanje števila poskusov in empiričnih raziskav.
Raziskave sprejemanja so imele veliko korist
od tehnološkega razvoja sledenja očesu in EEG,
ki merita telesni in čustveni odziv uporabnikov AD.
Kot smo že poudarili,
lahko zato na vprašanja o preferencah gledalcev
in delovanju AD zdaj odgovarjamo natančneje.
Interdisciplinarnost in sodelovanje s strokovnjaki različnih področij,
npr. inženiringa in kognitivne psihologije,
sta postala ključna za raziskave AD.
Isto velja za projektne raziskave.
Evropski projekti, kot je HBB4ALL,
skušajo ustvariti širokopotezne uporabne rešitve
v korist panoge in uporabnikov AD.
Nekatere raziskave skušajo optimizirati produkcijske metode
in znižati stroške z raziskovanjem strojnega prevajanja
in uporabo umetnih glasov za zvočni opis,
raziskave kakovosti pa skušajo zagotoviti kakovost AD.
Koncept vključevanja univerzalne zasnove AD pridobiva na veljavi.
Skuša ustvariti izdelke, ki jih lahko vsi uporabljajo od nastanka.
Nekaj novih raziskovalnih pobud raziskuje,
kako je AD mogoce vključiti v proces filmske produkcije
in gledališke režije.
To utegne privesti do zlitja raziskav AD
s širšo disciplino proučevanja dostopnosti.
To je bil pogled s ptičje perspektive v raziskave AD.
Upam, da je podžgal vašo radovednost.
BRALKA: Pripravo predstavitve je podprl projekt ADLAB PRO.
Avdiodeskripcija: Laboratorij za razvoj novega profesionalnega profila.
Financira ga EU v okviru programa Erasmus+.
Ključno dejanje 2, strateško partnerstvo.
Številka projekta: 2016-1-IT02
KA203-024311.
V predstavitvi so predstavljeni podatki in mnenja avtorjev
in ni nujno, da odražajo uradno mnenje Evropske unije.
Ne ustanove in telesa EU
ne njihovi predstavniki
niso odgovorni za uporabo tukaj predstavljenih podatkov.
To je bil video projekta ADLAB PRO. Partnerji projekta so:
Univerza v Trstu, Avtonomna unvierza iz Barcelone,
Univerza v Antwerpnu, Univerza Adama Mickiewicza,
RTV Slovenija, Utopian Voices, Sound Focus
in Kraljevi inštitut za slepe Velika Britanija.
Projekt ADLAB PRO financia Evropska unija.
Licenca za uporabo avtorskih del je prosta.