BRALKA: To je video projekta ADLAB PRO,
ki ga financira Evropska unija.
Licenca za uporabo avtorskih del je prosta.
NINA: Pozdravljeni. Sem Nina Reviers z Univerze v Antwerpnu.
V tem videu bom opisala smernice zvočnega opisovanja oz AD.
Gledate 7. del v Modulu 1, Splošna predstavitev AD.
V tem videu se bom lotila naslednjih vprašanj:
kakšne vrste smernic AD obstajajo,
zakaj so smernice AD pomembne,
katere teme pokrivajo smernice AD
in kakšne so razlike med njimi.
Smernice so priročnik o priporočenem poteku dela
pri izdelku ali storitvi.
Smernice AD skušajo poskrbeti za učinkovitejši ustvarjalni proces
AD izdelka in svetujejo pri strategiji pisanja AD
na podlagi preverjene prakse in raziskovanja.
Obstajajo različne vrste smernic, ki so odvisne od treh dejavnikov.
Prvič, od države, v kateri in za katero so bile razvite.
Večina držav, ki ponujajo AD,
ima svoje smernice za domači jezik.
Drugič, od zvrsti AD, ki jo pokrivajo.
Večino smernic so razvili za film,
nekatere države pa jih imajo tudi za gledališče, muzeje ali splet.
Tretjič, namen in obseg smernic AD se razlikujeta.
Nekatere smernice so razvile radiotelevizije
kot slogovna navodila za zaposlene in svobodnjake.
Pomislite na primer na Netflix.
Nekatere smernice so razvile neprofitne organizacije,
na primer US Description Key,
ali v sodelovanju z raziskovalnimi ustanovami, npr. smernice ADLAB.
Toda zakaj so smernice pomembne?
Podpirajo kakovost. Določajo standard,
ki študentom in profesionalcem pomaga razviti spretnost,
ki daje produkcijskim hišam orodje za urjenje in oceno kakovosti.
Smernice AD so redko zavezujoče,
toda ponekod so uradno priznane s strani javnih
in nadzornih teles ter vezane na zakone in uredbe,
kar znatno poveča njihov vpliv.
Večina smernic AD se posveca pisanju zvočnih opisov
in pokriva naslednje teme ...
Kaj opisati oz. kako izbrati podatke in katerim dati prednost.
Kdaj opisati. Zvočni opis mora učinkovito izkoristiti prostor,
hkrati pa pustiti dovolj prostora, da zasije vzdušje v filmu.
Skratka, kako najti ravnotežje.
Kako opisovati z jezikovnimi orodji,
ki so besedišče, sintaksa, slovnični čas in povezanost.
Kako opisovati z glasom: intonacija, hitrost govora, tip glasu.
Poleg tega se smernice dotikajo precej občutljivih tem
subjektivnosti, filmskih tehnik, rabe barv, opisa etnične pripadnosti
ter kako ravnati z zvokom in besedilom na zaslonu.
Oglejmo si dva primera.
L. 2014 je projekt ADLAB, ki ga je financirala EU,
objavil prve evropske smernice za avdiodeskripcijo oz. zvočno opisovanje.
Cilj je bil razviti smernice za pisanje zvočnih opisov
na trdni znanstveni podlagi,
ki pa ne bi zapovedovale, temveč bi nudile strategije,
opisale njihove učinke in kontekste tar ponudile vpogled v to,
kdaj so primerne.
Smernice ADLAB so prosto dostopne na spletu
na strani projekta adlabproject.eu.
Druge smernice AD v široki rabi je l. 2000 objavil Ofcom,
britanski regulator komunikacij.
Naslov je Guidance On Standards for Audio Description.
Čeprav so bile razvite za AD v VB,
so do neke mere še vedno standard v Evropi.
Večina smernic kot pravkar omenjeni pokriva podobne teme,
vendar med njimi obstajajo razlike glede pristopa,
ki je lahko zapovedovalen ali strateški,
ali glede ponujenih strategij za obravnavo določenih vprašanj.
Eno od spornih vprašanj je subjektivnost.
Smernice Ameriškega sveta za slepe svetujejo,
naj se videno opisuje objektivno.
Zlasti ko gre za geste in gibanje,
zahtevajo, da se "uprete skušnjavi podajanja, kaj pomenijo po vašem,
npr. čustveno stanje".
Ofcomove smernice imajo podoben pristop. Citiram:
"Nekaj dobro izbranih besed lahko zelo izboljša prizor,
vendar ne smejo odražati osebnega pogleda opisovalca."
Smernice ADLAB zagovarjajo bolj prefinjen pristop,
ki priznava dobre strani osebnega pristopa za določene kontekste.
Pravijo: "Obstaja vrsta možnih pristopov
za opis dogodka z različnimi stopnjami nazornosti opisa."
Namigujejo na izbiro med objektivnim opisom dogajanja na zaslonu,
ki je na eni strani tehtnice,
natančnejšim opisom, kaj je mogoče videti,
ki je na sredini tehtnice,
in razlago pomena vizualnega elementa,
ki je na drugi strani tehtnice.
Smernice ADLAB omenjajo naslednji primer:
"Spomin" proti "Leta 1930".
"Široko razpre oči" proti "Osupla je"
ali kombinacijo obeh: "Osupla široko razpre oči."
Avdiodeskripcija je inovativno področje, ki se nenehno razvija,
s tem pa se razvijajo tudi smernice in najboljše prakse.
Zato je pomembno, da so opisovalci na tekočem z najnovejšim razvojem.
BRALKA: Pripravo predstavitve je podprl projekt ADLAB PRO.
Avdiodeskripcija: Laboratorij za razvoj novega profesionalnega profila.
Financira ga EU v okviru programa Erasmus+.
Ključno dejanje 2, strateško partnerstvo.
Številka projekta: 2016-1-IT02
KA203-024311.
V predstavitvi so predstavljeni podatki in mnenja avtorjev
in ni nujno, da odražajo uradno mnenje Evropske unije.
Ne ustanove in telesa EU
ne njihovi predstavniki
niso odgovorni za uporabo tukaj predstavljenih podatkov.
To je bil video projekta ADLAB PRO. Partnerji projekta so:
Univerza v Trstu, Avtonomna univerza iz Barcelone,
Univerza v Antwerpnu, Univerza Adama Mickiewicza,
RTV Slovenija, Utopian Voices, Sound Focus
in Kraljevi inštitut za slepe, Velika Britanija.
ADLAB PRO financira Evropska unija.
Licenca za uporabo avtorskih del je prosta.