Aquest vídeo és d'ADLAB PRO.
ADLAB PRO és un projecte finançat per la Unió Europea.
Aquest vídeo està disponible amb llicència Creative Commons.
-Hola, soc en Gert Vercauteren
de la Universitat d'Anvers, a Bèlgica.
En aquest vídeo d'ADLAB PRO us parlaré una mica més
de quines són les qüestions més importants
pel que fa a la creació de l'audiodescripció.
Això és la Unitat 8, "Qüestions centrals de l'AD",
del Mòdul 1, "Introducció General".
Un bon punt de partida per determinar quines són
les qüestions importants quant a la creació d'una AD
són els primers documents publicats sobre aquesta modalitat de traducció,
concretament les guies nacionals
i els primers articles en revistes de traducció.
Bàsicament, tots els documents estan d'acord
que hi ha quatre preguntes bàsiques que cal respondre.
A. Què s'hauria de descriure?
B. Quan s'hauria de descriure?
C. Com s'hauria de descriure?
I D. Quant s'hauria de descriure?
Donem un cop d'ull al que s'hauria de descriure.
Idealment, hauria de ser “tot el que es veu en escena”.
Però no cal dir
que descriure tot el que hi ha en una escena
és, senzillament, impossible.
A més, s'hauria de descriure molt més.
Que és una contradicció, dieu?
No necessàriament. Permeteu-me que ho expliqui.
Per començar, hem de descriure les imatges.
Això inclou la descripció de personatges,
les seves accions i el marc,
i també el temps i el lloc on es realitzen les accions.
És a dir, es descriu què fa cada persona, quan i on.
En segon lloc, també s'han de descriure determinats sons.
De fet, les persones amb pèrdua de visió poden tenir dificultats
per identificar efectes de so ambigus
i, per això, s'han d'explicar.
A més, descriure sons
també inclou traduir diàlegs en un idioma estranger
a través de l'audiosubtitulació, el doblatge o una veu superposada.
Finalment, el textos en pantalla, com ara els logotips,
els crèdits del començament i final, els textos en senyals, etcètera,
s'han de “llegir” o també han de ser descrits.
La segona qüestió, quan s'hauria de descriure,
es refereix al moment en què se sent la descripció.
Idealment, és quan la producció està “en silenci total”,
però això passa ben poques vegades.
Per això la guia general diu
que mai s'ha de descriure per sobre de diàlegs,
ja que són la primera font d'informació
per a la gent amb pèrdua de visió,
i s'ha d'evitar descriure a sobre d'efectes de so sempre que es pugui,
especialment si el so és rellevant per a la història.
La qüestió de com descriure
tracta del llenguatge i de l'estil de la descripció.
Les regles generals diuen
que la descripció hauria de sonar natural,
ja que el seu propòsit és que es llegeixi en veu alta.
Això vol dir que el llenguatge no pot ser gaire enrevessat
i que les frases han de ser senzilles.
Això no vol dir que les metàfores
o les paraules descriptives que realcin el text
s'hagin d'evitar, ans al contrari.
El descriptor hauria de fer servir un llenguatge vívid i variat
que sigui clar i precís.
També s'hauria d'assegurar que la descripció combini
amb l'estil de la pel·lícula o del programa de televisió
perquè, així, les expressions i l'estil combinin amb el públic.
La qüestió de quant descriure
no s'ha acabat de respondre del tot.
Hi ha guies que afirmen que no s'hauria de “descriure massa”,
perquè pot ser esgotador,
o que “descriure molt només perquè la pel·lícula ho permet
s'hauria d'evitar”.
Si es fa servir un software per a la creació de l'AD,
es pot establir un valor d'uns 17 caràcters per segon
o de 180 paraules per minut.
Tanmateix, això només és una indicació.
Aquí el que compta és la teva decisió
i has d'intentar que la teva descripció
encaixi amb el programa i l'escena.
En una presa panoràmica lenta caldrà menys descripció
que en una escena plena d'acció.
Això és tot per aquest vídeo.
Com deveu haver observat, amb prou feines hem gratat la superfície
del que és important en AD,
i encara hi ha més coses per aprendre.
-La preparació d'aquesta presentació
ha rebut el suport d'ADLAB PRO. "Audiodescripció:
Laboratori per al desenvolupament d'un nou perfil professional"
finançat per la Unió Europea a càrrec del programa Erasmus+,
Key Action 2, Associacions Estratègiques.
Número de projecte:
2016-1-IT02-KA203-024311.
La informació i les opinions d'aquesta presentació
pertanyen als seus autors i no reflecteixen necessàriament
l'opinió oficial de la Unió Europea.
Cap institució o organisme de la Unió Europea
ni cap persona que actuï en el seu nom
serà responsable de l'ús
que es pugui donar a la informació presentada.
Aquest vídeo és d'ADLAB PRO.
Els socis d'ADLAB PRO són la Universitat de Trieste,
la Universitat Autònoma de Barcelona,
la Universitat d'Anvers, la Universitat Adam Mickiewicz,
RTV Slovenia, Utopian Voices,
Soundfocus i Royal National Institute of Blind People.
ADLAB PRO està finançat per la Unió Europea.
Aquest vídeo està disponible amb llicència Creative Commons.