dir.
1979-, dir.
Publicació: |
[Barcelona] : Universitat Autònoma de Barcelona, 2019. |
Descripció: |
1 recurs en línia (186 pàgines) |
Resum: |
L'objectiu general d'aquesta tesi doctoral va ser avaluar la qualitat de vida relacionada amb la salut (QVRS) en pacients amb asma i els factors sociodemogràfics i clínics que contribueïxen al seu deteriorament. També, avaluar la seguretat dels broncodilatadors d'acció llarga (BAL) combinats amb corticosteroides inhalats (CI) i els determinants de l'adherència al tractament. L'evidència obtinguda en estudis observacionals (recerca sistemàtica en MEDLINE i EMBASE, període 1990-2013, incloent 19 estudis amb graandàries mostrals entre 50 i 514. 216), mostren que el tractament combinat de LABA i CI no està associat a un major risc d'esdeveniments adversos greus, en comparació amb només CI. Els principals dèficits identificats van ser la mancança de disseny prospectiu, de població pediàtrica i de inclusió de la mortalitat com a resultat primari. Una revisió sistemàtica dels estudis observacionals sobre els determinants de l'adherència als inhaladors per a l'asma va identificar 51 estudis (cerca realitzada a EMBASE, Medline, PsychInfo i PsychArticles de 1990 a 2014) que van examinar principalment els factors relacionats amb el pacient, i van trobar associacions consistents entre l'adherència i creences més arralades en la necessitat dels inhaladors, i possiblement amb una edat més avançada. Es va detectar la necessitat d'una amplia adopció d'estàndards conceptuals i metodològics comuns. El projecte titulat "Assessment of the Safety of LABAs in asthma in routine care by combining health care data bases and direct patient-follow-up" (ASTRO-LAB) va ser un estudi prospectiu longitudinal (n = 908 pacients). Els pacients es van reclutar en els centres d'atenció primària a França i el Regne Unit. Els criteris d'inclusió eren: individus de 6 a 40 anys d'edat amb asma persistent, definit com més de 6 mesos de prescripció de CI i/o BAL durant els 12 mesos previs al seu reclutament. L'anàlisi dels 290 pacients que van completar l'EQ-5D-5L en l'enquesta basal per internet va demostrar un efecte sostre acceptable, una bona validesa de constructe i una alta fiabilitat, donant suport a la idoneitat d'aquesta nova versió del EQ-5D per avaluar la QVRS en pacients amb asma. Finalment, vam comparar els pacients francesos (n = 222) amb les normes de referència EQ-5D procedents de França per estimar l'impacte de l'asma en la QVRS del pacient. L'asma persistent té un impacte moderadament negatiu en els pacients d'ambdós sexes, i les dones més joves van ser identificades com un grup d'alt risc que mereix més recerca. Hem identificat el control de l'asma com a principal factor associat de la reducció de la QVRS en els pacients, independentment del seu gènere, el que suggereix que l'impacte de l'asma en la QVRS es podria mitigar aconseguint un bon control dels símptomes. |
Resum: |
El objetivo general de esta tesis doctoral fue evaluar la calidad de vida relacionada con la salud (CVRS) en pacientes con asma y los factores sociodemográficos y clínicos que contribuyen a su deterioro. Asimismo, evaluar la seguridad de los broncodilatadores de acción larga (BAL) combinados con corticosteroides inhalados (CI) y los determinantes de la adherencia al tratamiento. La evidencia obtenida en los estudios observacionales (búsqueda sistemática en MEDLINE y EMBASE, período 1990-2013, incluyó 19 estudios de tamaños muestrales entre 50 y 514. 216) demuestra que el tratamiento combinado de BAL y CI no se asocia con un mayor riesgo de eventos adversos graves, en comparación con el tratamiento sólo con CI. Los principales déficits identificados fueron la falta de diseño prospectivo, de población pediátrica y de mortalidad como resultado primario. La revisión sistemática de estudios observacionales sobre determinantes de la adherencia a los inhaladores para el asma identificó 51 estudios (búsqueda realizada en EMBASE, Medline, PsychInfo y PsychArticles entre 1990 y 2014) que examinaron principalmente los factores relacionados con el paciente y encontraron una relación consistente entre la adherencia y las creencias más arraigadas en la necesidad de inhaladores, y posiblemente con una edad más avanzada. Se detectó la necesidad de una adopción más amplia de estándares conceptuales y metodológicos comunes. El proyecto titulado "Assessment of the Safety of LABAs in asthma in routine care by combining health care data bases and direct patient-follow-up" (ASTRO-LAB) fue un estudio longitudinal prospectivo (n = 908 pacientes). Los pacientes fueron reclutados en centros de atención primaria en Francia y Reino Unido. Los criterios de inclusión fueron: individuos cuyas edades estaban comprendidas entre los 6 y 40 años con asma persistente, definido como más de 6 meses de prescripción de CI y/o BAL durante los 12 meses anteriores al reclutamiento. El análisis de los 290 pacientes que completaron el EQ-5D-5L en la encuesta basal por internet demostró un efecto techo aceptable, una buena validez de constructo y una alta fiabilidad, lo cual apoya la idoneidad de esta nueva versión del EQ-5D para evaluar la CVRS en pacientes con asma. Finalmente, comparamos los pacientes franceses (n = 222) con las normas de referencia del EQ-5D en Francia para estimar el impacto del asma en la CVRS de los pacientes. El asma persistente tiene un impacto en la CVRS moderadamente negativo en pacientes de ambos sexos, y las mujeres más jóvenes fueron identificadas como un grupo de alto riesgo que merece más investigación. Identificamos el control del asma como el principal factor asociado al deterioro de la CVRS en los pacientes, independientemente de su sexo, lo que sugiere que el impacto del asma en la CVRS se podría mitigar logrando un buen control de los síntomas. |
Resum: |
The general aim of this doctoral thesis was to evaluate the health-related quality of life (HRQoL) in patients with asthma, and the socio-demographic and clinical factors which contributed to its impairment. Also, to assess the safety of long-acting beta-agonists (LABAs) combined with inhaled corticosteroids (ICs), and the determinants of treatment adherence. Evidence from observational studies (systematic search in MEDLINE and EMBASE, period 1990-2013, including 19 studies with sample sizes from 50 to 514,216) shows that the combined treatment of LABAs and ICs is not associated with a higher risk of serious adverse events, compared to ICs alone. Major gaps identified were: prospective design, paediatric population and inclusion of mortality as a primary outcome. The systematic review of observational studies on determinants of asthma inhaler adherence identified 51 studies (search performed in EMBASE, Medline, PsychInfo and PsychArticles from 1990 to 2014) which mainly examined patient-related factors and found consistent links between adherence and stronger beliefs in inhaler necessity, and possibly with older age. The need of a broader adoption of common conceptual and methodological standards was detected. The project entitled "Assessment of the Safety of LABAs in asthma in routine care by combining health care data bases and direct patient-follow-up" (ASTRO-LAB) was a prospective longitudinal study (n= 908 patients). Patients were enrolled in primary care in France and United Kingdom by their general practitioner. Inclusion criteria were: subjects aged 6-40 years old, with persistent asthma, defined as more than 6 months of prescribed ICs and/or LABAs during 12 months before inclusion. Analysis of the 290 patients who completed the EQ-5D-5L in the baseline online survey demonstrated acceptable ceiling effect, good construct validity, and high reliability, supporting the adequacy of this new EQ-5D version for assessing HRQoL in asthma patients. Finally, French patients (n= 222) were compared with the EQ-5D reference norms from France to estimate the impact of asthma on patients' HRQoL. Persistent asthma has a moderately negative HRQoL impact on patients of both genders, and the youngest women have been identified as a high risk group which merits further research. We identified asthma control as the major factor associated to impaired HRQoL in patients, regardless of their gender, suggesting that asthma HRQoL impact could be alleviated by achieving a good symptom control. |
Nota: |
Tesi. Doctorat. Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Pediatria, d'Obstetrícia i Ginecologia i de Medicina Preventiva. 2018. |
Drets: |
Aquest document està subjecte a una llicència d'ús Creative Commons. Es permet la reproducció total o parcial, la distribució, i la comunicació pública de l'obra, sempre que no sigui amb finalitats comercials, i sempre que es reconegui l'autoria de l'obra original. No es permet la creació d'obres derivades. ![Creative Commons](/img/licenses/by-nc-nd.ico) |
Llengua: |
Anglès |
Document: |
Tesi doctoral ; Versió publicada |
Matèria: |
Asma ;
Tractament ;
Salut ;
Qualitat de vida |
ISBN: |
9788449085697 |