Títol variant: |
La nosa ibèrica : Oliven(z/ç)a, el lobby ultranacionalista portuguès i la frontera irredempta (c. 1936-1968) |
Títol variant: |
The Iberian Headache : Oliven(z/ç)a, the Portuguese Ultranationalist Lobby and the Irredentist Border (c. 1936-1968) |
Data: |
2022 |
Resum: |
Las dictaduras de Salazar y Franco estrecharon sus lazos con la firma del Tratado de amistad y no agresión de 1939. Lo corroboraron mediante varios Protocolos adicionales y el conocido Pacto Ibérico. El eje central de esos acuerdos buscó siempre el respeto íntegro de la frontera que les separaba. Pero a pesar del buen entendimiento y voluntad, hubo un asunto que llegó a incordiar a ambas partes: la histórica disputa por la ciudad de Olivenza (Olivença) y su entorno. El surgimiento de diversas organizaciones irredentistas portuguesas que reclamaban ese territorio limítrofe fomentó la discordia y la desconfianza diplomática, sirviendo de contrapunto en los acercamientos bilaterales durante aquellos años. El presente artículo analiza la gestación de aquel litigio fronterizo, el papel del irredentismo como actor de presión y su influencia en las relaciones entre la España franquista y el Estado Novo. Lo hace desde las Relaciones Internacionales y con documentación de archivo inédita. Se concluye destacando la importancia de la cuestión oliventina y resaltando los grises existentes entre los dos regímenes. |
Resum: |
Les dictadures de Salazar i Franco van estrènyer els seus llaços amb la signatura del Tractat d'amistat i no agressió del 1939. El van corroborar mitjançant diversos Protocols addicionals i el conegut Pacte Ibèric. L'eix central d'aquests acords va buscar sempre el respecte íntegre de la frontera que els separava. Però malgrat la bona entesa i voluntat, hi va haver un assumpte que va arribar a molestar les dues parts: la històrica disputa per la ciutat d'Olivenza (Olivença) i el seu entorn. El sorgiment de diverses organitzacions irredentistes portugueses que reclamaven aquest territori limítrof va fomentar la discòrdia i la desconfiança diplomàtica, servint de contrapunt en els acostaments bilaterals durant aquells anys. Aquest article analitza la gestació d'aquell litigi fronterer, el paper de l'irredentisme com a actor de pressió i la influència que té en les relacions entre l'Espanya franquista i l'Estat Novo. Ho fa des de les relacions internacionals i amb documentació d'arxiu inèdita. Es conclou destacant la importància de la qüestió oliventina i ressaltant els grisos existents entre els dos règims. |
Resum: |
The dictatorships of Salazar and Franco strengthened their ties through the signing of the Treaty of Friendship and Non-Aggression of 1939. They corroborated the trety through various additional Protocols and the well-known Iberian Pact. The central axis of these agreements always sought full respect for the border that separated the two countries. But despite the understanding and good will, there was an issue that bothered both parties: the historic dispute over the city of Olivenza (Olivença) and its surroundings. The emergence of various Portuguese irredentist organizations that laid claim to this border territory fostered diplomatic discord and mistrust, serving as a counterpoint to the bilateral approaches of the time. This article analyses the gestation of that border dispute, the role of irredentism as a source of pressure and its influence on the relations between Franco's Spain and the Estado Novo. It does this from International Relations perspective and using unpublished archive documentation. It concludes by highlighting the importance of the Olivenza issue and highlighting the grey areas in the approaches of the two regimes. |
Resum: |
As ditaduras de Salazar e Franco estreitaram os seus laços com a assinatura do Tratado de Amizade e Não Agressão de 1939. O corroboraram através de vários Protocolos Adicionais e do conhecido Pacto Ibérico. O eixo central desses acordos sempre buscou o pleno respeito à fronteira que os separava. Mas apesar do bom entendimento e vontade, havia uma questão que incomodava ambas as partes: a disputa histórica pela cidade de Olivença (Olivenza) e seus arredores. O surgimento de várias organizações irredentistas portuguesas que afirmavam que o território fronteiriço fomentava a discórdia e a desconfiança diplomática, servindo de contraponto nas abordagens bilaterais durante esses anos. Este artigo analisa a gestação dessa disputa fronteiriça, o papel do irredentismo como ator de pressão e sua influência nas relações entre a Espanha franquista e o Estado Novo. Fá-lo a partir das Relações Internacionais e com documentação de arquivo inédita. Conclui destacando a importância da questão Oliventina e destacando as áreas cinzentas entre os dois regimes. |
Drets: |
Aquest document està subjecte a una llicència d'ús Creative Commons. Es permet la reproducció total o parcial, la distribució, la comunicació pública de l'obra i la creació d'obres derivades, fins i tot amb finalitats comercials, sempre i quan es reconegui l'autoria de l'obra original. ![Creative Commons](/img/licenses/by.ico) |
Llengua: |
Castellà |
Document: |
Article ; recerca ; Versió publicada |
Matèria: |
Cuestión de Olivenza ;
Irredentismo ;
Dictaduras ibéricas ;
Frontera ;
Disputa territorial ;
Olivenza issue ;
Irredentism ;
Iberian dictatorships ;
Border ;
Territorial dispute ;
Qüestió d'Olivença ;
Irredentisme ;
Dictadures ibèriques |
Publicat a: |
Rúbrica contemporánea, Vol. 11 Núm. 22 (2022) , p. 91-112 (Dossier) , ISSN 2014-5748 |