Título variante: |
"Si nosaltres no fem servir la llengua, qui ho farà?" : La trajectòria d'una educadora intercultural bilingüe a la revitalització de la llengua indígena |
Título variante: |
"If we don't use the language, who will?" : One intercultural bilingual educator's trajectory in Indigenous language revitalization |
Título variante: |
"Si nous n'utilisons pas la langue, qui va le faire?" : La trajectoire d'une éducatrice interculturel bilingue dans la revitalisation de la langue autochtone |
Fecha: |
2022 |
Resumen: |
Apoyado en mis investigaciones etnográficas tras los años en los Andes, este documento examina la trayectoria de una educadora indígena bilingüe de habla quechua a medida que atravesó (y atraviesa) desde las comunidades rurales de la sierra sur del Perú hacia su desarrollo como maestra, educadora de maestros, investigadora y defensora de lo indígena. En base a mi investigación etnográfica en el Programa de Formación en Educación Intercultural Bilingüe para los Países Andinos (PROEIB) durante el año 2005 y a partir de la trayectoria de vida de Neri Mamani, analizo su narrativa tal como surgió en una entrevista de 4 horas conmigo. Sostengo que el hecho de que Neri y sus compañeros reconozcan, valoren y estudien los múltiples y móviles recursos lingüísticos, culturales e interculturales en sus propias prácticas profesionales y en las de otros en torno a la educación intercultural bilingüe les permite co-construir una identidad indígena que desafía las desigualdades sociales, profundamente arraigadas en su mundo andino. |
Resumen: |
Recolzat en les meves investigacions etnogràfiques als Andes, aquest document examina la trajectòria d'una educadora indígena bilingüe de parla quítxua a mesura que va travessar (i travessa) des de les comunitats rurals de la serra sud de Perú cap al seu desenvolupament com a mestra, educadora de mestres, investigadora i defensora de tot allò indígena. Basant-me la meva investigació etnogràfica en el PROEIB durant l'any 2005 i a partir de la trajectòria de vida de Neri Mamani, analitzo la seva narrativa tal com va sorgir en una entrevista de 4 hores amb mi. Sostinc que el fet que Neri i els seus companys reconeguin, valorin i estudiïn els múltiples i mòbils recursos lingüístics, culturals i interculturals en les seves pròpies pràctiques professionals i en les d'altres al voltant de l'educació intercultural bilingüe els permet co-construir una identitat indígena que desafia les desigualtats socials, profundament arrelades en el seu món andí. |
Resumen: |
Drawing from my long-term ethnographic research in the Andes, this paper examines one Quechua-speaking Indigenous bilingual educator's trajectory as she traversed (and traverses) from rural highland communities of southern Peru through development as teacher, teacher educator, researcher, and Quechua advocate. Drawing on my ethnographic research at PROEIB during 2005 and on Neri Mamani's life trajectory, I analyze her narrative as it emerged in a 4-hour interview with me. I argue that Neri and her peers' recognizing, valorizing, and studying the multiple and mobile linguistic, cultural, and intercultural resources at play in their own and others' professional practices around bilingual intercultural education enable them to co-construct an Indigenous identity that challenges deep-seated social inequalities in their Andean world. |
Resumen: |
Soutenu par mes recherches ethnographiques après des années dans les Andes, ce document examine la trajectoire d'une éducatrice autochtone bilingue parlant le quechua alors qu'elle traversait (et traverse) les communautés rurales des hauts plateaux du sud du Pérou vers son développement en tant qu'enseignante, éducatrice d'enseignants, de chercheur et de défenseur des autochtones. Sur la base de ma recherche ethnographique dans le programme de formation en éducation interculturelle bilingue pour les pays andins (PROEIB) au cours de l'année 2005 et de la trajectoire de vie de Neri Mamani, j'analyse son récit tel qu'il a émergé dans un entretien de 4 heures avec moi. Je soutiens que le fait que Neri et ses collègues reconnaissent, valorisent et étudient les ressources linguistiques, culturelles et interculturelles multiples et mobiles dans leurs propres pratiques professionnelles et dans celles des autres autour de l'éducation bilingue interculturelle leur permet de co-construire une identité autochtone qui remet en question les inégalités sociales, profondément enracinées dans son monde andin. |
Derechos: |
Aquest document està subjecte a una llicència d'ús Creative Commons. Es permet la reproducció total o parcial, la distribució, la comunicació pública de l'obra i la creació d'obres derivades, fins i tot amb finalitats comercials, sempre i quan es reconegui l'autoria de l'obra original. ![Creative Commons](/img/licenses/by.ico) |
Lengua: |
Castellà |
Documento: |
Article ; recerca ; Versió publicada |
Materia: |
Educación intercultural bilingüe ;
Etnografía ;
Identidad indígena ;
Perú ;
Formación docente ;
Educació intercultural bilingüe ;
Etnografia ;
Identitat indígena ;
Formació docent ;
Bilingual intercultural education ;
Ethnography ;
Indigenous identity ;
Teacher education ;
Education interculturelle bilingüe ;
Ethnographie ;
Identité indigène ;
Pérou ;
Formation des enseignants |
Publicado en: |
Bellaterra journal of teaching and learning language and literature, Vol. 15 Núm. 1 (2022) , p. e981 (Invited Authors) , ISSN 2013-6196 |