Títol variant: |
Llistes negres : la prohibició de treballar a mitjans de comunicació durant l'última dictadura argentina (1976-1983) |
Títol variant: |
Blacklists : the prohibition of working in the media during the last Argentine dictatorship |
Data: |
2024 |
Resum: |
Durante la última dictadura militar argentina se prohibió trabajar en medios de comunicación a un amplio grupo de personas: desde actores, pasando por técnicos, hasta periodistas. Los objetivos del artículo son reconstruir los antecedentes y el contexto de la lista negra de medios, así como analizar su proceso de constitución, lógica y dinámica represiva. El trabajo fue realizado a partir de la consulta combinada de tres archivos de la represión, del uso de recortes prensa y de la realización de entrevistas. La investigación colabora con la profundización del conocimiento sobre la violencia estatal en el período y con la problematización de la importancia de los medios en el proyecto autoritario dictatorial. A partir del análisis, se propone diferenciar conceptualmente la prohibición de trabajo en medios de la censura de obras, a partir de proponer que las listas negras apuntaron a objetivos cualitativamente diferentes y más profundos de disciplinamiento o destrucción de la subjetividad de las personas que participaban del campo de la comunicación y la cultura. |
Resum: |
Durant l'última dictadura militar argentina es va prohibir treballar en mitjans de comunicació a un ampli grup de persones: des d'actors, passant per tècnics, fins a periodistes. Els objectius de l'article són reconstruir els antecedents i el context de la llista negra de mitjans, així com analitzar el seu procés de constitució, lògica i dinàmica repressiva. El treball va ser realitzat a partir de la consulta combinada de tres arxius de la repressió, de l'ús de retalls de premsa i de la realització d'entrevistes. La recerca col·labora amb l'aprofundiment del coneixement sobre la violència estatal en el període i amb la problematizació de la importància dels mitjans en el projecte autoritari dictatorial. A partir de l'anàlisi, es proposa diferenciar conceptualment la prohibició de treball en mitjans de la censura d'obres, a partir de proposar que les llistes negres van apuntar a objectius qualitativament diferents i més profunds de disciplinament o destrucció de la subjectivitat de les persones que participaven en el camp de la comunicació i la cultura. |
Resum: |
During the last Argentine Military Dictatorship, a large group of people were banned from working in the media. Actors, technicians, and journalists, among others, were included on blacklists. The objectives of this article are to reconstruct the background and context of the media blacklist, as well as analyze the process of its creation, its logic, and its repressive dynamics. The research has been carried out based on documents from three archives of the political repression, press clippings and interviews. The paper contributes to furthering knowledge of state violence in the period and the problematization of the importance of the media in the authoritarian project of the dictatorship. This analysis proposes to conceptually differentiate the prohibition of media work from the censorship of works, proposing that blacklists aimed at qualitatively different and more profound objectives of disciplining or destroying the subjectivity of the people who participated in the field of communication and culture. |
Drets: |
Aquest document està subjecte a una llicència d'ús Creative Commons. Es permet la reproducció total o parcial, la distribució, la comunicació pública de l'obra i la creació d'obres derivades, fins i tot amb finalitats comercials, sempre i quan es reconegui l'autoria de l'obra original. ![Creative Commons](/img/licenses/by.ico) |
Llengua: |
Castellà |
Document: |
Article ; recerca ; Versió publicada |
Matèria: |
Dictatorship ;
Political repression ;
Work ;
Media ;
Argentina ;
Dictadura ;
Represión política ;
Trabajo ;
Medios de comunicación ;
Repressió política ;
Treball ;
Mitjans de comunicació |
Publicat a: |
Rúbrica contemporánea, Vol. 13 Núm. 26 (2024) , p. 205-226 (Artículos) , ISSN 2014-5748 |